30 



smukt farvede, idet den gule Farve i Kronens Tænder gaar over 

 i rødt. Den indre Kreds af Svøbblade har paa deres Ryg en 

 Række sorte eller sortgrønne, stive Haar. 



Denne ret spæde, 10—25 cm høje Art er en stor Sjældenhed 

 i Norden, idet den blot er fundet paa ét Sted i Østfinmarken (Ny- 

 borg i Nesseby), hvor den vokser paa Lerskifer. Den blev opdaget 

 dér i 1851 af Botanikeren Chr. Sommerfelt (den yngre) og er 

 siden 1919 naturfredet. 



Dens egentlige Hjemland er Asiens nordlige Del, hvor den er 

 vidt udbredt. 



Tavle 552. Fig. 1. Blomstrende Plante. Fig. 2. Del af Blomsterstanden 

 i Frugttilstand; fire Kurve har aabnet sig og spredt deres Frugter, en femte er 

 endnu ikke saa vidt. Fig. 3. Blomstrende Kurv (Vi). Fig. 4. Blomst. Fig. 5. 

 Moden Frugt (Vi). 



553. Ørneøje, Crepis paludosa (L.) Moench. 

 N. Ørneøie. Isl. Hjartafifill. 



Paa Grund af den ovenfor (S. 29) omtalte ikke snehvide, men 

 skiddent gulhvide Fnug har Ørneøje eller Kær-Høgeskæg under- 

 tiden været betragtet som en særlig Slægt (Aracium). Dens andre 

 Karakterer passer imidlertid med Crepis. 



Ørneøje er en 25 — 80 cm høj, næsten glat, fleraarig Urt. 

 Stænglen bærer store, hjærteformet-omfattende Blade, hvis Rande 

 er skarpt tandede og som løber ud i en lang Spids (Fig. 1). 

 Grundbladene er stilkede og tandet-fligede. I Spidsen af Stænglen 

 findes en halvskærmf ormet Blomsterstand af faa Kurve, hvis Svøb- 

 blade er sortgrønne og noget haarede. Kronerne er mere matgule 

 end hos de øvrige Høgeskæg- Arter. Til Gengæld er Støvknapperne 

 og Støvet orangegult. 



Ørneøje, der blomstrer i Højsommeren, vokser paa vaade Enge 

 og fugtige Steder i Skove, der paavirkes af Trykvand, og hvor den 

 ofte kan findes i stort Antal. Den er almindeligt udbredt baade 

 i Danmark og Norge, hvor den gaar mod Nord lige til Hammer- 

 fest og Porsanger; og den kan stige op til over Skovgrænsen. 

 Ogsaa paa Island er den fundet, men meget sjælden. 



Tavle 553. Fig. 1. Et Stykke af Stænglen med to Blade. Fig. 2. Den 

 halvskærmformede Blomsterstand. Fig. 3. Blomst (^/i). Fig. 4. Frugt med 

 Fnug (Vi). 



Ret forskellig i Udseende fra disse Høgeskæg-Arter er to en- 

 aarige Arter, Tag-H. (C. tedorum L., se Tekstfig. 2) og Grøn H. 

 (C. capillaris (L.) Wallr.), der begge findes paa Marker og ved 



