36 



urt, der ligesom hin er i Stand til at brede sig vegetativt ved Hjælp 

 af overjordiske Udløbere. Den er dog selv ved en flygtig Sammenlig- 

 ning let at skelne fra Haaret Høgeurt. Den 15 — 30 cm høje Stængel 

 er langhaaret, spredt stjernehaaret, og mod Spidsen tillige forsynet 

 med Kirtelhaar. Ogsaa Bladene, der ikke alle er rosetstillede, er lang- 

 haarede og bærer desuden paa deres Underside Stjernehaar, der dog 

 aldrig danner nogen sammenhængende Filt saaledes som hos Haaret 

 Høgeurt. Medens denne har enligt stillede Kurve, ender Stænglen 

 hos Pomerans-Høgeurt med 7 — 20 Kurve i en kvastformet Stand 

 (Fig. 2). Kurvsvøbet, der ligeledes bærer tre Slags Haar, omslutter 

 talrige Blomster med smukt rødbrunt-orangefarvede Kroner (Fig. 3). 

 Den haarformede Fnug har den for Slægten karakteristiske skidden- 

 gule Tone. 



I Danmark er Pomerans-Høgeurt, der egentlig er en Bjærg- 

 plante, hist og her forvildet fra Haver, hvor den dyrkes som Pryd- 

 plante. Den menes at være en Smaa-Art (H. sativum) af Hoved- 

 arten, hjemmehørende i Mellemeuropas Bjærge, og forekommer lige- 

 ledes i Norge forvildet, især i den sydlige Del af Landet. Derimod 

 regnes flere andre Smaa- Arter (i. Eks. H. scandicuni og H. Valdersia- 

 num) for vildtvoksende i Norge og er temmelig vidt udbredte. 



Tav. 560. Fig. 1. Øverste Del af Udløber med nederste Del af Lysskuddet. 

 Fig. 2. Blomsterstand. Fig. 3. Enkelt Kurv, set ovenfra. 



KLOKKEFAMILIEN, CAMPANULACEÆ. 



561. Smal Klokke, Campanula persicifolia L. 

 N. Smalbladet klokke. 



Som de i BNF (S. 37—40) omtalte Arter af samme Slægt er 

 Smal Klokke en fleraarig Urt. Den har en krybende Rodstok, hvorfra 

 Lysskud med smalt lancetdannede Blade udgaar (Fig. 1). Det blom- 

 strende Lysskud (Fig. 2) er indtil 80 cm højt og bærer en klase- 

 lignende Stand af ganske faa, store Blomster af en smuk og dybt 

 blaa (sjælden hvid) Farve; undertiden kan deres Antal være re- 

 duceret til én. Herved og ved den oprette Kapsel, der aabner sig 

 med Huller tæt under dens øverste Flade (Fig. 4), ligner den den 

 meget mere uanselige Enblomstret Klokke, den højnordiske Art, der 

 er afbildet i BNF, Tavle 56. 



Smal Klokke forekommer i Danmark paa Bakkeskrænter, i 

 aabne Krat o. lign. Voksepladser, men er ikke meget hyppig ; mest 

 almindelig er den paa Bornholm, Møen o. a. sydlige Egne af Landet. 

 Den findes i Norge udbredt i den sydøstlige Del, fra Hvaløerne og 



