38 



Norge menes den at være forvildet, i det den især forekommer i 

 Nærheden af gamle Haver, mest i den sydlige Del af Landet. 



Et Par Former af denne Art har fundet Anvendelse som Fri- 

 landsprydplanter. 



Tav. 563. Fig. 1. Rodstok. Fig. 2. Blade fra Lysskuddets Grund. Fig. 3. 

 Øverste Del af Stænglen og Blomsterstand. Fig. 4. Enkelte Blomster. 



564. Hvas Klokke, Campanula cervicaria L. 



N. Hodeblomstret klokke. 



Fra Nøgle-Klokke adskilles Hvas Klokke ved at være beklædt 

 med korte, stive Haar paa Stængel og Blade ; deraf dens danske Navn. 

 De nedre Blade er aflangt lancetdannede og forsynede med en ganske 

 kort og bred Stilk (Fig. 1) ; de øvre Blade er meget kortere og 

 halvt omfattende Stænglen. I deres Hjørner sidder Blomsternøglerne 

 (Fig. 2). Bægerfligene er udstaaende, ægdannede og butte; Kro- 

 nerne blegblaa. Griflerne rager ofte langt udenfor Blomsterne (Fig. 2). 

 Da Kapslerne er oprette, aabner de sig ved deres Grund og i 

 mindre Grad end hos andre Klokke-Arter ved regelmæssigt formede 

 Aabninger (Fig. 5). 



Hvas Klokke, der baade aagives at være toaarig og fleraarig, 

 vokser i Danmark i Randen af Skove og i Krat, men er meget 

 sjælden. I Norge forekommer den i de lavere Egne, især i Østlandet, 

 men dog ogsaa i isolerede Kolonier i varme „Urer" vesten- og 

 nordenfjælds, f. Eks. i Indre Hardanger og Sogn, samt ved Trond- 

 hjemsfjorden. Den blomstrer samtidig med foregaaende. 



Tav. 564. Pig. 1. Blad fra den nedre Del af Stænglen. Fig. 2. Øverste 

 Del af Stænglen med Blomsterstande. Fig. 8. Blomsterknop med Højblade. 

 Fig. 4. Højblad. Fig. 5. Moden Kapsel (Vi). Fig. 6. Frø (Vi). 



565. Aks-Rapuntsel, Phyteuma spicatum L. 



N. Vadderot. 



Ligesom den i BNF paa Tav. 57 afbildede Blaamunke afviger 

 Aks-Rapuntsel fra Klokke ved ikke at have klokkeformet Krone. 

 De gulhvide, mod Spidsen grønlige Kronblade er ganske smalle og 

 linjedannede og næsten ikke sammenvoksede (Fig. 4). Til en Be- 

 gyndelse hænger de vel sammen foroven (Fig. 3), men senere skilles 

 de fra hverandre. De temmelig uanselige Blomster, der iøvrigt er 

 byggede som hos andre Slægter af Klokkefamilien, er samlede i 

 korte Aks (Fig. 2). De er, som hos Klokke, i udpræget Grad først- 

 hannede; i den i Fig. 4 afbildede Blomst er Støvdragerne helt bort- 



