43 



med parvis stillede og brede, violet anløbne Afsnit. Paa den høje 

 blomsterbærende Stængel findes kun ganske smaa Blade, og ofte er 

 der slet ingen. Blomsterstanden er et faablomstret Aks. I Hjørnet 

 af Højblade, der ligesom Bægerfligene i Spidsen er stærkt indskaarne 

 og rødbrunt farvede, sidder de prægtige, gule og rødviolet plettede 

 Blomster, hvis Krone i det mindste er 3 cm lang ; Over- og Under- 

 læbe er tæt sammensluttede (Fig. 2), og Bestøvningen kan kun ske 

 ved kraftige Insekter (Humlebier), der er i Stand til at tvinge 

 Underlæben ned. I Fig. 3 ses en Blomst, hvis Underlæbe er fjærnet 

 for at vise, at Griffelspidsen med Arret rager frem af Overlæben, 

 hvad ogsaa ses i Fig. 5 og 6. Selvbestøvning synes at være ude- 

 lukket, medens den kan foregaa hos Brand-Troldurt, som i Reglen 

 har sit Ar indelukket i Overlæben (ikke fremtrædende, saaledes 

 som Tavle 569 viser). 



Kongsspir vokser i Norge i Moser og fugtige Enge, især til 

 Fjælds, i den østlige og nordlige Del af Landet (fra Smaalenene 

 til Øst-Finmarken). I Island mangler den. 



Tav. 570. Fig. 1. Rodstok og nederste Del af Stængel og Blade. Fig. 2. 

 Blomsterstand. Fig. 3. Blomst, hvoraf Underlæben er fjærnet. Fig. 4. Frugt- 

 knude og nedre Del af Griffel (forstørr.). Fig. 5. Blomstens Overlæbe, set fra 

 Undersiden, med fremragende Ar (lidt forstørr.). Fig. (1. Længdesnit gennem 

 den øvre Del af Blomsten for at vise den indbyrdes Stilling af Griffel og Støv- 

 dragere (lidt forstørr.). 



NATSKYGGEFAMILIEN, SOLANACEÆ. 



Ligesom den tidligere omtalte Bittersød Natskygge (BNF, 

 Tav. 109) er Bukketorn (Lycyium barbarum L., se Tekstfig. 3) en 

 Vedplante, men af betydelig større Dimensioner. Det er en an- 

 seelig, indtil et Par Meter høj Busk af et ejendommeligt Ydre. 

 Dens glatte og lyse, slanke og bueformet hængende Grene bærer 

 lancetdannede og graagrønne Blade. I deres Hjørner sidder ganske 

 korte Skud (Dværgskud), som ofte bliver til stive og stikkende Torne 

 med kun faa og smaa Blade, altsaa Grentorne (se BNF, S. 228). Men 

 paa en lang Strækning af Langskuddene bliver Dværgskuddene til 

 korte, blomstrende Grene med Blade og nogle faa langstilkede 

 Blomster, undertiden med kun en enkelt Blomst. De er fremme i 

 Juni — Juli og har en lys-violet eller lilla, tragtformet Krone med mør- 

 kere Aarer. Støvdragere og Støvvej er samtidig udviklede eller 

 Blomsterne er førsthunnede, og Bestøvningen sker oftest ved In- 

 sekters Hjælp. Honning afsondres af Frugtknuden og aflejres i 

 Kronens Bund. Ved Grunden af Støvdragerne, der er fæstede til 



