54 



Tav. 579. Fig. 1. Øverste Del af blomstrende Skud. Fig. 2. Rodstok og 

 Rødder. Fig. 3. Vegetativt Skud med Grundblade. Fig. 4. Krone, set fra 

 Siden (Vi). 



580. Hestetunge, Mertensia maritima (L.) Rchb. 

 N. Østersurt. Isl. Blålilja. 



Allerede tidligere (BNF, S. 66) er Hestetunge kortelig nævnt. 

 Denne fleraarige Urt er i sit Ydre mærkelig ved, at dens stærkt 

 grenede nedliggende Stængler (15 — 40 cm lange) og dens elliptiske 

 Blade — i Modsætning til de allerfleste Arter af Familien Ru- 

 bladede — er glatte. I Haarenes Sted findes paa Bladene smaa, 

 meget svagt fremspringende Overhudsceller, der ligesom de radi- 

 alt omgivende Celler er ganske udfyldte med kulsur Kalk; paa 

 de tørrede Blade fremtræder disse Kalkindlejringer ofte som meget 

 iøjnefaldende, hvide Punkter. løvrigt er Bladene blaagraa og 

 kødede, hvilket staar i Forbindelse med Plantens Voksepladser, der 

 er grusede og tørre Strandbredder. Den blomstrer i Juni — Juli. 

 Den først rosenrøde, senere himmelblaa (eller sjældent hvide) Krone 

 er nærmest klokkeformet (Fig. 3 og 4) ; ligesom hos Lungeurt 

 mangler den Bikrone. 



Hestetunge er en nordisk Plante, der forekommer ved Havet, 

 ret hyppig i Island og Grønland samt i Norge, men sjælden i 

 Danmark, hvor den naar sin skandinaviske Sydgrænse ved Sæby 

 og Bovbjærg. (Paa de britiske Øer er den fundet saa langt syd- 

 paa som Nordkysten af Norfolk, Artens absolutte Sydgrænse). 

 Det norske (og svenske) Navn hidrører fra, at dens Blade skal 

 have Smag omtrent som Østers. 



Tav. 580. Fig. 1. Rodstok. Fig. 2. Øverste Del af et blomstrende Skud. 

 Fig. 3. Blomst (Vi). Fig. 4. Krone, flækket paa langs (71). Fig. 5. Frugt C'/i). 



581. River, Asperugo procmnhens L. 



N. Gaasefot. 



Som antydet i Plantens Navn er River i udpræget Grad ru 

 behaaret og virker ved Berøring meget ubehageligt. Maaske har 

 denne Haarklædning i Almindelighed den Betydning at gøre denne 

 og andre Arter af Rubladede mindre tiltalende for planteædende 

 Dyr; her har Stænglens nedad vendte, krogformet bøjede Børster 

 tillige den Opgave at holde den slappe og svage Stængel oppe, 

 i det River ligesom andre urteagtige Planter (f. Eks. Burre-Snerre) 



