55 



klatrer ved Hjælp af disse Krogbørster. Planten er enaarig og 

 indtil 60 cm høj. Bladene er elliptiske eller lancetdannede og hel- 

 randede eller utydeligt tandede; de nedre Blade er spredte og stil- 

 kede, de øvre oftest modsatte og siddende. Blomsterne sidder en- 

 keltvis eller parvis i Bladhjørnerne og paa meget korte Stilke, 

 som efter Afblomstringen vender sig til samme Side. De kommer 

 frem i Maj — Juli og har en lille mørktviolet Krone med Bikrone. 

 Mærkeligst er Bægeret, der er ulige 5-delt og efter Afblomstringen 

 vokser stærkt til, bliver sammentrykt og næsten 2-klappet (Fig. 4 

 og 5) ; det omslutter Frugten og minder om de to Højblade, der 

 hos Melde (BNF, S. 286) omgiver Frugten. 



River findes som Ukrudt i Sæden og paa Ryddepladser nær 

 Byer, ogsaa paa Strandkanter. I Danmark er den ret almindelig 

 paa Øerne ; i Jylland or den derimod temmelig sjælden. I Norge 

 forekommer den vel i Kristianssands Stift, men er der sjælden; 

 indenfor Bergens Stift træffes den i de indre Fjorde. Paa Øst- 

 landet gaar den op til Naaletræsgrænsen. Nordenfjælds findes 

 den hist og her til Alten. 



Tav. 581. Fig. 1. Nedre Del af Planten. Fig. 2. Øverste Del af blom- 

 strende Skud. Fig. 3. Krone, flækket paa langs (forstørr.). Fig. 4. Bæger (*/i). 

 Fig. 5. Samme, set fra Ryggen (^'i). Fig. 6. Delfrugt (Vi). 



KODRIVERFAMILIEN, PRIMULACEÆ. 



582. Storblomstret Kodriver, Primula vulgaris Huds. 



N. Kusymre. 



Fra de tidligere afbildede Arter af Kodriver (BNF, Tav. 136 

 — 137) kendes Storblomstret Kodriver let ved de forholdsvis anselige 

 Blomster, der sidder enligt paa lange, tynde Stilke. Disse udgaar 

 fra den Roset af Blade, der findes hos alle Primula- Arier, og som 

 aarligt udvikles fra den korte, lodrette Rodstok. De herfra udsprin- 

 gende Rødder er kraftige og har den samme Evne som hos mange 

 andre Stauder med lodret Rodstok (ogsaa hos Knolde eller Løg) til at 

 trække sig noget sammen og forkortes, hvorved det underjordiske Skud 

 holdes i en bestemt Dybde i Forhold til Jordoverfladen. At dette 

 er særlig nødvendigt for den stadig lodret opadvoksende Rodstok 

 hos Kodriver, er indlysende. I det den s. k. Rodforkortning beror 

 paa en Sammentrækning af visse indre Cellevæv i Roden, bliver 

 Rodbarken stærkt foldet eller rynket. Bladene er omvendt ægdan- 

 nede og jævnt afsmalnede i en vinget Stilk. 



