56 



Som de andre Kodriver- Arter blomstrer Storblomstret Kodriver 

 i April— Maj, men udmærker sig iøvrigt ved at begynde at blomstre 

 før de to andre gulblomstrede Arter og ved at vedblive dermed 

 længere end disse. Bægeret (Fig. 2) er snævert tragtformet, ikke 

 oppustet, og ensfarvet samt dunhaaret. De bleggule Kroner har et 

 mørkere gult Svælg. Frøene spredes ved Myrernes Hjælp. 



I Danmark forekommer Storblomstret Kodriver ret hyppigt i 

 Skove og Krat, saaledes i Jylland og endvidere paa visse Strøg af 

 Øerne. Den findes i Norge kun langs Vestkysten, fra Kristianssand 

 til Kristianssund og Hitteren. Endelig forekommer den ogsaa paa 

 Færøerne. Det er i det hele en vesteuropæisk Art. 



Ligesom Hulkravet og Fladkravet Kodriver indbyrdes danner 

 en Bastard, der dog er meget sjælden, fremkommer der ogsaa 

 Bastarder mellem Storblomstret Kodriver og de to nævnte Arter, 

 og de er adskilligt hyppigere; de findes f. Eks. begge paa Møens 

 Klint, hvor de sammen med andre sjældne og ejendommelige Planter 

 er fredede i Henhold til ministeriel Bestemmelse. 



Tav. 582. Fig. 1. Hele Planten i naturlig Størrelse. Fig. 2. Bæger (svagt 

 forstørr.). 



583. Penge-Fredløs, Lysimachia nummularia L. 



I Ydre og Voksemaade er den her afbildede Fredløs vidt for- 

 skellig fra den tidligere omtalte Almindelig Fredløs (BNF, Tav. 132). 

 De er begge fleraarige. Men Stænglerne hos Penge-Fredløs ligger 

 henover Jorden, og de vidt om krybende Skud slaar Rødder fra 

 Bladfæsterne. Som hos andre Urter med lange Ranker, kan disse 

 tjene den vegetative Formering. Det smukke, blanke Løv, der, hvor 

 Planten vokser frodigt, dækker Jordoverfladen paa større Partier, be- 

 staar af ovale eller næsten kredsrunde og stumpe Blade, der er modsat 

 stillede. Bladene er helrandede og glatte, men især paa Undersiden 

 forsynede med smaa Kirtler. Fra deres Hjørner udgaar i Højsom- 

 ren de kønne, gule, enligt stillede Blomster, ofte i stort Tal. 

 De har 5 hjærtedannede og tilspidsede Bægerflige, der slutter om 

 Frugten (Fig. 3). Den forholdsvis store, dybt 5-delte Krone er 

 guldgul, paa Undersiden dog ligesom spættet af smaa, brunlige 

 Kirtler. Støvdragerne er sammenvoksede ved Grunden og ofte ulige 

 lange (Fig. 4). Ejendommelig er dens meget ringe Frugtsætning. 



Penge-Fredløs er navnlig i de sydlige Egne af Danmark, Øerne 

 og Østjylland til Kalø Egnen, almindelig paa Grøftevolde, i Ud- 

 kanten af Skove, paa Enge o. lign. Steder. I Norge betragtes den 



