57 



derimod ikke som oprindelig, men som forvildet, især i gamle Parker 

 og Haver; den findes nordpaa i alt Fald til Trondhjem. 



Ikke sjældent ser man Penge-Fredløs anvendt som Prydplante, 

 saa vel paa Friland som i Stuekultur; især som Hængeplante er 

 den af en smuk Virkning. 



En nær beslægtet og meget lignende Art er Lund-Fredløs 

 (Lysimachia 7iemorum L.), der vokser i Skove paa fugtig Bund; 

 den har ægdannede og spidse Blade, og de forholdsvis smaa Blom- 

 sters Bægerflige er linjedannede ; Støvdragerne er fri. I Danmark 

 forekommer denne Art især paa Fyen og i det østlige Jylland, men 

 er ikke videre hyppig. I Norge er den sjælden; den findes i Vest- 

 landets laveste Egne, fra Stordøen til Molde. Er ogsaa fundet paa 

 Færøerne. 



Tav. 583. Fig. 1. Blomstrende og rodslaaende Skud. Fig. 2. Enkelt Blomst. 

 Fig. 3. Bæger efter Afblomstringen (Vi). Fig. 4. Støvdragei'e og Griffel (Vi). 



584. Dusk-Fredløs, Lysimachia thyrsiflora L. 

 N. Gulldusk. 



Langs Bredderne af Søer og Sumpe, i Tørvegrave o. lign. Steder 

 træffer man i Norden en Fredløs, der er saa forskellig fra de øvrige 

 Arter af samme Slægt, at den ofte henføres til en egen Slægt 

 (Naimiburgia) med kun denne ene Art. Den er fleraarig og overvintrer 

 ved den i den sumpede Bund levende Rodstok. Naar den ofte ses 

 at vokse i ensartede Bestande, som i Blomstringstiden (Juni — Juli) 

 er meget iøjnefaldende ved en Rigdom af guldgule Blomster, skyldes 

 dette, at Planten udbreder sig og ad vegetativ Vej formerer sig 

 livligt ved Hjælp af lange og tynde Udløbere, der gaar vandret 

 gennem Dyndet. De sent paa Foraaret fremkommende Lysskud 

 bærer, naar de staar i Vand, ved de nederste Bladfæster talrige, 

 stærkt forgrenede Birødder, medens Bladene selv kun er nærmest 

 skælformede Lavblade (Fig. 2). Længere oppe paa de 30 — 60 cm høje 

 og ranke Skud sidder de lancetdannede og spidse Løvblade, der 

 mangler Stilk og ved Grunden er halvt stængelomfattende. Oftest er 

 Bladene modsatte, sjældnere kransstillede. De er saa vel paa Over- 

 som paa Undersiden besat med talrige brune smaabitte Kirtler, iøvrigt 

 glatte eller især som unge forsynede med lange Uldhaar. 



De smaa Blomster er samlede til langstilkede Klaser (Duske) 

 i Hjørnerne af Bladene et godt Stykke nedenfor Skuddets Top 

 (Fig. 1). Tallet af Bæger-, Kron- og Støvblade er vekslende, fra 

 5 til 7, oftest 6: naar Tallet er 7, minder dette om Blomsten hos 

 den til samme Familie hørende Skovstjærne (BNF, Tav. 134). Kronen 



