58 



er dybt delt og mangler næsten ganske det for helkronede Planter 

 karakteristiske Rør (Fig. 3) ; afvekslende med dens linjedannede og 

 gule, rødt kirtlede Flige findes smaa Tænder, der af nogle tydes 

 som golde Støvblade. Paa dette Forhold grundes især Adskillelsen 

 af Dusk-Fredløs som en særlig Slægt. Saa vel Kapslen som de 

 blivende og Frugten omfattende Bægerblade er beklædte med 

 Kirtler (Fig. 5). 



Dusk-Fredløs eller Gulddusk, som den ogsaa kaldes i Dan- 

 mark, forekommer her ret hyppig, især paa Sjælland og i Jylland. 

 Den er i de lavere Egne af Norge almindelig udbredt gennem den 

 største Del af Landet, mod Nord til Finmarken. 



Tav. 584. Fi«?. 1. Øverste Del af blomstrende Skud. Fig. 2. Nederste Del 

 af et Lysskud med Rødder og en enkelt kort Udløber. Fig. .3. Blomst f/i). 

 Fig. 4. Frugtstand. Fig. 5. Kapsel (Vi). 



585. Strand-Samel, Samolus Valerandi L. 



Ligesom den til samme Familie hørende Strandkryb (BNF, 

 Tav.' 135) vokser Strand-Samel nær Havet, paa Strandenge og i 

 Strandsumpe. I Danmark forekommer den hist og her ; ogsaa, om end 

 sjældnere, fundet ved Bredderne af Ferskvandssøer. Den mangler i 

 Norge og Island. 



Strand-Samel er en fleraarig, rank og indtil 35 cm høj Urt, 

 der er ugrenet eller allerede fra Grunden stærkt grenet. De spredt 

 siddende, omvendt ægdannede Blade er dels samlede i en Roset ved 

 Stænglens Grund, dels fæstede til Stænglen helt op til den Skuddet 

 afsluttende Blomsterstand ; de er undertiden noget kødede, som hos 

 andre Strandplanter, og ligesom Stænglen glatte. Meget paafaldende 

 er det, at de smaa Højblade i Blomsterstanden, fra hvis Hjørner 

 Blomsterne egentlig udgaar, her er „forskudte" ud paa Blomstens 

 Akse, et Forhold, der minder om, hvad vi fandt hos Naalebæger 

 (BNF, S. 292). De smaa, hvide Blomster er 5-tallige og halvt over- 

 sædige (Fig. 3), ved hvilket Bygningsforhold denne Slægt afviger 

 fra alle vore andre Slægter af Kodriverfamilien. Mellem de fem 

 Kronflige findes tandformede Flige, der tydes dels som Rester af en 

 Bikrone, dels som rudimentære Støvdragere (som hos Dusk-Fredløs). 

 De frugtbare Støvblade sidder, som ellers hos Kodriverfamilien, udfor 

 Kronfligene. Frugten er en kugleformet Kapsel, der omgives af 

 Bægeret (Fig. 4) ; den aabner sig med 5 Klapper, og Frøenes Spred- 

 ning sker ved Vindslyngning (Fig. 5). 



Blomstringen finder Sted i Juli— August; Kønsbladene aabnes 

 omtrent til samme Tid, og Honning findes ikke i Blomsten. 



