65 



I Spidsen af Skuddene er de i Hjørnerne af Løvblade hængende 

 Blomster samlede til en lang, ensidig Klase. Den hvide Krone har 

 Form af en aflang Krukke (Fig. 4 og 5) med 5 smaa tilbagerullede 

 Flige. Kønsbladene, hvoraf Støvdragerne er uden hornagtige Ved- 

 hæng, men med forlængede Støvknapper, synes samtidigt udviklede. 

 Selv om Insektbestøvning vel er normal, kan Selvbestøvning vistnok 

 finde Sted. I Kultur i Danmark blomstrer Læderløv tidligt, endog 

 i Marts. I Naturen kan den blomstre 2 Gange, først fra Marts til 

 Maj og undtagelsesvis atter i Sensommerens Løb. 



Frugten er en 5-klappet Kapsel; en Frugtstand ses paa Fig. 1, 

 hvor Hovedaksen ender med en saadan (fra forrige Aar). 



Tav. 589. Fig. 1. Grensystem med 3 blomstrende og 1 frugtban-ende Skud 

 (nat. Størr.). Fig. 3. Stammestykke med Birodder. Fig. 3. Stykke af Blad (forstørr.). 

 Fig. 4. Blomst i tidligt Stadium (Vi). Fig. 5. Blomst i senere Stadium med 

 Bæger og Højblade (Vi). Fig. 6. Støvdragere CVi). 



590. Rypebær, Arctostaphijlos alpina (L.) Spr. 

 N. Rypelyng, rypebær. 



Rypebær, der ogsaa kaldes Løvfældende Melbærris, ad- 

 skiller sig fra den tidligere omtalte Melbærris (BNF, Tav. 145) ved 

 at være løvfældende; Bladene lever altsaa kun en Vækstperiode, 

 men karakteristisk for denne Plante er det forøvrigt, at det visne 

 Løv alligevel ikke straks fældes; Bladene bliver længe siddende 

 paa Skuddene, først røde, saa brune og tilsidst antager de ofte et 

 graat eller sølvhvidt Skær, fordi de indre Cellelag spaltes fra de 

 øvre, og Hulrummene fyldes med Luft. De tynde og stærkt net- 

 aarede, i Randen savtakkede og undertiden randhaarede, men iøvrigt 

 glatte Blade mangler ethvert xerofilt Præg. De er overordentlig 

 tæt samlede paa Skuddene, der ligesom hos den almindelige 

 Melbærris danner Aflæggere, selv om disse her ikke naar nogen be- 

 tydelig Længde og ikke faar den Karakter af lange Ranker, de har 

 hos hin mere omfangsrige Art. Fra Undersiden af Aflæggerne 

 udspringer kraftige Birødder, og saadanne Aflæggerskud kan, naar 

 de med Alderen løsnes fra Moderplanten, blive til nye Individer. 



De blege Blomster sidder i en faablomstret Klase i Aars- 

 skuddets øverste Del og temmelig stærkt dækkede af det tætte Løv. 

 Kronen er krukkeformet (Fig. 3). I Bygning og Bestøvningsforhold 

 er Blomsterne meget lig disse hos den almindelige Melbærris ; men 

 de for denne og mange andre Lyngplanter ejendommelige „Horn" 

 ved Støvknappernes Grund mangler dog her eller er rudimentære. 

 Selv om Fremmedbestøvning ved Insekters Hjælp er tilstræbt, finder 



Mentz og Oslenfehl, Nordens Flom. Till(r(jsbind. 5 



