81 



S. 59 i Tillægsbindet) og Firling- Arterne {Sagina, Tav. 347, 

 S. 281 i BNF). 



Tusindfrø findes i Danmark hyppigst i Jylland, men træffes 

 ogsaa hist og her paa Øerne, I Norge forekommer den langs 

 Syd- og Vestkysten og naar mod Nord i alt Fald til Omegnen af 

 Haugesund. Den blomstrer i Juli til ind i September. 



Tav. 606 A. Fig. 1. Hele Planten i naturlig Størrelse. Fig. 2. Blomst 

 CVi). Fig. 3. Blomst med noget udspærrede Blomsterdele (^7i). Fig. 4. Umoden 

 Frugt CVi). Fig. 5. Næsten moden Frugt CVi). Fig. 6. 2 Frugtrum, som er 

 næsten adskilte; de gulbrune Fro skimtes igennem den klare Skillevæg (*Vi). 



BÆKÅRYEFAMILIEN, ELATINACEÆ. 



602. Bækarve, Matine. 



A. Elatine hi/dropiper L. B. Matine triandra Schk. 



Til Bækarvefamilien hører nogle faa smaa Vandplanter med 

 krybende Stængler og modsatte (sjældnere kransstillede), hele 

 Blade. De findes gærne paa noget sandet eller svagt dyndet 

 Bund paa ganske lavt Vand i Søer, ofte saa nær Bredden, at de 

 om Sommeren, naar Vandspejlet synker, bliver til Landplanter og 

 da gærne bliver rødligt anløbne paa Blade og Stængler. De er 

 ikke almindelige i Norden, selv om deres Lidenhed vel nok gør 

 noget til, at de saa sjældent opdages. De to afbildede Arter er i 

 Norge fundet nogle Steder i den sydøstlige Del af Landet, medens 

 kun den ene (E. hydropiper) angives fra Danmark, hvor den i alt 

 Fald tidligere fandtes i Damhussøen ved København og i Birkerød 

 Sø. En tredje Art {E. hexayidra (Lap.) DC), der ogsaa fore- 

 kommer i det sydlige Norge, er i Danmark iagttaget adskillige 

 Steder i Smaasøer i Jyllands Klitterræn, 



Blomsterne hos Bækarve er ganske smaa og uanselige; de 

 fremkommer i Bladhjørnerne og er næsten siddende. Bestøvningen 

 finder oftest Sted under Vandet, idet Blomsterne ikke lukkes op, 

 men selvbestøves. Hos E. hydropiper er Blomsten (Fig 3) firtallig 

 med 8 Støvdragere; hos E. triandra er den (Fig, 9) tretallig med 

 3 Støvdragere ; og hos den tredje nordiske Art (E. hexandra) tre- 

 tallig med 6 Støvdragere. De smaa Kronblade er lyst rosenrøde, 

 og den 3- eller 4-tallige Støvvej udvikles til en Kapsel med 3 

 eller 4 Rum, der indeholder nogle faa ejendommelige Frø. De er 

 krummede, enten svagt (Fig. 10) eller stærkt, næsten hestesko- 

 formet (Fig. 6) og har en nubret Overflade. 



Mentz og Ostenfeld, Nordens Mora. Tillægshind. 6 



