97 



med noget bredere Blade; de er ikke sjældne i Lavlandet, især 

 langs Kysten og gaar mod Nord til Helgeland. 



Tav. 612. Fig. 1. Del af Blomsterstand. Fig. 2. Skud med Blade og 

 modne Frugter. Fig. 3. Frugt i Tværsnit. Fig. 4. To modne Frø (naturlig 

 Størrelse). 



613. Hvidtjørn. A. Cratægus curvisepaJa Lindm. 

 B. C. calycina Peterm., em. Lindm. 



N. Hagtorn. 



Den almindelige Hvidtjørn (C. oxyacantha L.) er afbildet i 

 BNF, Tav. 286 ; ved Omtalen af den nævntes (S. 228), at der var 

 andre Hvidtjørn-Arter i Norden, som adskiller sig fra den ved 

 blot at have 1, sjældnere 2 Frugtblade, og følgelig kun 1 (2) Sten(e) 

 i Frugten. 



De forskellige Former af Hvidtjørn, som vi træffer dels vildt 

 voksende, dels dyrkede til Hegn (Hække) og paa anden Maade, er 

 vanskelige at adskille. I Nord-Amerika, hvor der findes særlig 

 mange Hvidtjørn, er Slægten meget polymorf, d. v. s, bestaar af 

 mange, hverandre nærstaaende, men arveligt forskellige Smaa- 

 Arter eller Racer (systematiske Enheder), og Botanikerne derovre 

 har beskrevet et Utal af dem, saaledes at det for en Ikke-Specia- 

 list paa dette Omraade er haabløst at forsøge at udrede dem. 1 

 Mellem-Europa synes det efter nyere Undersøgelser af C, LiNDMAN 

 i Sverige og C. Raunkiær i Danmark at kunne blive noget lig- 

 nende, om end efter en meget mindre Skala. 



Som Eksempler paa Smaa-Arter, der er udskilte i ny Tid, kan 

 de to paa Tav. 613 afbildede tjene. Efter Lindman karakteriseres 

 begge ved de meget skarpt takkede Bladflige og 1 (2) Grifler. De 

 kommer ind under det gamle Begreb Engriflet Hvidtjørn, naar 

 man derunder samler alle Former med 1 (2) Grifler og Blade, 

 hvis nederste Par Sidenerver bøjer udad. Fra den rigtige En- 

 griflet H. {C. monogyyia Jacq.), som hovedsagelig kun forekommer 

 plantet i Norden som Hække o. s. v., adskiller de to afbildede 

 Smaa-Arter sig ved de skarpe Tænder paa Bladfligene og de lange 

 og smalle Bægerblade; hos Engriflet H. er Bladfligene svagt og 

 ikke skarpt savtakkede, og Bægerbladene er korte og brede. Den 

 ene Smaa-Art {C. curvisepala Lindm.) har ægrunde Frugter og ud- 

 spærrede eller tilbagebøjede Bægerblade, medens den anden (C. calij- 

 cina Peterm.) har cylindriske Frugter og oprette, næsten sammen- 

 sluttende Bægerblade. Ogsaa Bladenes Form og Indskæringer er 

 noget forskellige hos de to Former. 



Menlz og Oslenfeld, Nordens Flora. Tiltægsbind. 7 



