104 



taale den stærke Fordampning, der kan finde Sted paa slige Vokse- 

 pladser, løvrigt er de i deres indre Bygning meget varierende, 

 idet de kan være „isolaterale", d. v. s. ensbyggede mod Over- og 

 Undersiden, eller (under mindre ekstreme Forhold?) „dorsiventrale", 

 d. V. s. uensbyggede mod Over- og Underside ; de har da, som de 

 fleste Blade, under Oversidens Overhud lodret stillede saakaldte 

 Palissadeceller, hvilke ikke forekommer indenfor Undersidens Over- 

 hud. — Akselbladene er pilformede. 



I Juli — August fremkommer de klasestillede Blomster, hvis 

 Fane er rødviolet, medens Vingerne er lyst rosarøde (Fig. 2). 

 Mod Slutningen af Blomstringen bliver Blomst efter Blomst dog 

 blaaviolette (Fig. 3). ^De temmelig lange, men ikke meget flade 

 Bælge (Fig. 5) indeholder talrige blaasorte Frø (Fig 6), der spre- 

 des ved Havvandets Hjælp, idet de længe kan holde sig flydende, 

 da Kimen ikke helt fylder Frøskallen ud. 



I Danmark er Strandærten ret hyppig (dog sjælden i Katte- 

 gat-Egnene). Den forekommer ogsaa langs Norges Kyster fra Oslo- 

 fjorden til Jæderen og fra Ranen til Sørvaranger. Ogsaa ved Is- 

 lands Kyster er den ikke sjælden. 



Tav. 620. Fig. 1. Blomstrende Skud. Fig. 2. Ung Blomst (Vi). Fig. 3. 

 Ældre Blomst (Vi). Fig. 4. Bægeret (Vi). Fig. 5. Bælge og et modent Frø (Vi). 

 Fig. 6. Frø (noget over Vi). 



621. Knold-Fladbælg, Lathyrus tuherosus L. 



Sit Navn har Knold-Fladbælg faaet af de aflange Rodknolde, 

 der enkeltvis eller flere sammen udspringer fra de lange Udløbere 

 og findes dybt nede i Jorden. Disse Knolde indeholder en rigelig 

 Mængde oplagrede Næringsstoffer, og for disses Skyld blev Planten 

 i sin Tid indført til Norden; de er spiselige og skal have Smag 

 omtrent som Kastanjer („Jordmandler" kaldes de). For Tatarerne 

 siges Knoldene at være en yndet Spise. Dyrkning af Planten som 

 Køkkenurt har dog ikke haft Fremgang og faar det næppe. 



Plantens overjordiske Skud bliver 30 — 80 cm lange. Bladene 

 har kun eet Par Smaablade, der er ovale, og ender med en fler- 

 grenet Klatretraad. Paa en lang Stilk findes en Klase med 2—6 

 smukke, rosenrøde og duftende Blomster (Fig. 1). Bælgene (Fig. 3) 

 er lange, sammentrykte og brunlige og indeholder kuglerunde Frø 

 (Fig. 4). 



Knold-Fladbælg hører hjemme i Mellem-Europa og Central- 

 Asien. Uden Tvivl er den, hvor den endnu forekommer i Norden, 

 forvildet fra Kulturforsøg, Saaledes i Sverige og Norge; i sidst- 



