105 



nævnte Land er den fundet faa Steder mod Syd, f. Eks. ved Oslo 

 og Bergen. I Danmark angives den at være fundet ved Køben- 

 havn og Roskilde, men er nu forsvundet fra disse Lokaliteter. I 

 Modsætning til mange andre indførte eller indslæbte Planter har 

 den altsaa ikke kunnet faa Fodfæste i vort Land. Andetsteds, 

 f. Eks. i Mellem-Europa, siges den at kunne blive et besværligt 

 Ukrudt paa Markerne; den foretrækker svær Lerjord. 



Tav. 621. Fig. 1. Blomstrende Gren, Fig. 2. Jordstængler med Rod- 

 knolde. Fig. 3. Bælg. Fig. 4. Fro (Vi og Vi). 



622. Krat-Vikke, Vicia dumetorum L, 



Ligesom forskellige andre Arter af Slægten Vikke, f. Eks. 

 Gærde-Vikke (BNF, Tav. 319) holder Krat-Vikke til i Krat og 

 Skove, men er i Danmark meget sjælden; i Norge er den ikke 

 fundet. 



Krat-Vikke er en anselig, 80—150 cm høj, fleraarig Plante 

 med et smukt Løv. Dens Blade bærer 3 — 5 Par ægformede Smaa- 

 blade ; Akselbladene er halvmaaneformede og tandede. Fra Blad- 

 hjørnerne udspringer langstilkede og mangeblomstrede Klaser. De 

 ret uanselige Blomster, der fremkommer i Juli og August, har en 

 rødviolet Fane og blegblaat violette Vinger; medens de øverste 

 Blomster er fuldt udviklede, er de nederste falmede og bleggule. 

 Det af Støvtraadene dannede Rør er som hos alle Vikke-Arter for- 

 oven skævt af skaaret; hos Fladbælg er Røret lige afskaaret. Bælgene 

 er aflange og i moden Tilstand brune. De blaasorte Frø har en 

 meget lang Navle, der er mere end Vs af Frøets Omkreds (Fig. 5). 



Tav. 622. Fig. 1. Stykke af en Stængel med Blade og Blomsterstande. 

 Fig. 2 og 3. Blomster i forskellig Stilling. Fig. 4. Bælg. Fig. 5. Frø (Vi). 



623. Ærte-Vikke, Vicia pisiformis L. 



Ogsaa den her afbildede Art er en fleraarig og storvoksen 

 Vikke, der bliver 90 — 180 cm høj og holder sin svage Stængel 

 oppe ved Bladenes Klatretraade. Meget ejendommelige er Bladene 

 derved, at det nederste Par Smaablade, der ligesom de øvrige er 

 afrundet ægformede, men større, rykker saa nær ned til Stænglen, 

 at de næsten skjuler de halvt pilformede og tandede Akselblade 

 (Fig. 1 og 5); dette Par Smaablade minder meget om de store 

 Akselblade hos Ærten, og deraf kommer Plantens Navn. Blom- 

 sterne sidder i lange og tæt blomstrede Klaser og er blegt eller 



