107 



Egne af Danmark. I Norge er den sjælden; den er fundet især i 

 det sydøstlige Lavland, men dog ogsaa paa Vestlandet. Dens 

 Blomstring begynder lidt senere. 



Meget nærstaaende de her omtalte Vikke- Arter er Linse 

 (Ervum lens L. eller Lens esculenta Moench). Den er ligeledes en- 

 aarig, men noget større. Bælgene er meget korte og indeholder 

 kun 2 bikonvekse Frø („Linser", deraf Betegnelsen „linseformet"). 

 Den er en meget gammel Kulturplante, der endnu dyrkes alminde- 

 ligt i det sydlige og mellemste Europa, men ikke i Norden. 



Tav. 624. A. Laadden Vikke. Fig. 1. Plantens Top og Blomst (Vi). 

 Fig. 2. Modne Frugtstande og et Frø (VO- Fig. 3. Bælg (noget over */i). 

 Fig. 4. Frø (Vi). — B. Tadder-Vikke. Fig. 5. Hele Planten i Blomst og 

 Frugt. Fig. 6. Bælg og Frø (Vi). Fig. 7. Frø (Vi). 



625, Kantbælg, Tetragonolohus siliquosus (L.) Roth. 



Af Ydre er Kantbælg meget lig Slægten Kællingetand (BNF, 

 Tav. 324) og ofte forenet med denne. Som vore nordiske Arter af 

 Kællingetand er den fleraarig og har 3-koblede Blade med omvendt 

 ægformede og helrandede Smaablade og gule Blomster. Men disse 

 er dog forholdsvis store og sidder enligt eller højst 3 sammen 

 (Fig. 1). Den væsentligste Forskel mellem de to Slægter ligger 

 dog i Frugtens Bygning. Medens Bælgen hos Kællingetand er 

 trind og linjeformet, er den hos Kantbælg forsynet med 4 smalle 

 Vinger (Fig. 2); dertil kommer, at den er delt i mange smaa Rum, 

 et for hvert lille Frø (Fig. 3). 



Kantbælg vokser nær Stranden paa græsklædte Skrænter og 

 høje Enge og bliver kun 8—30 cm høj. Blomstringen sker i Høj- 

 sommeren. I Danmark er den navnlig udbredt indenfor Østersø 

 og Store Bælt Omraadet, men er temmelig sjælden. Den mangler 

 i Norge. Voksende paa selve Strandbredderne er den ofte af et 

 noget andet Udseende, end Tavlen angiver; den bliver da lavere, 

 og Bladene er lysere, blaagrønne og — som hos andre Strand- 

 planter eller Halofyter (BNF, S. 24) — kødede. 



Tav. 625. Fig. 1. Blomstrende Plante. Fig. 2. Bælg. Fig. 3. Moden og 

 opsprungen Bælg og ved Siden deraf nogle Frø (Vi). Fig. 4. Frø (Vi). 



Endnu skal her omtales 2 Typer af Ærteblomstrede. 



Den første af disse, Humle-Sneglebælg {Medicago lupulina 

 L.), har Tilslutning til Segl-Sneglebælg (BNF, Tav. 326), for saa 

 vidt som den har en skruesnoet Bælg, der dog er uopspringende. 

 Humle-Sneglebælg (Tekstfig. 15) er vel egentlig en fleraarig Plante, 



