108 



men har her i Norden kun kort Livsvarighed. Den er lav, 10 — 

 30 cm høj og stærkt grenet fra Grunden, med nedliggende eller 

 opstigende og svagt behaarede Skud. De 3-koblede Blades Smaa- 

 blade ender med en Braad, hvorved Bladene let kan kendes fra 

 Bladene hos de smaa gulblomstrede Kløver-Arter, der meget ligner 

 Humle-Sneglebælg (se Humle-Kløver, BNF, S. 264); Akselbladene 

 er tandede i Randen. De smaa, gule Blomster sidder i mange- 

 blomstrede Hoveder, som hos Kløver; men Kronen er fribladet. 

 Bestøvningen sker ved Honningbiers Hjælp; dog sætter Planten 

 almindelig moden Frugt uden denne Hjælp, er altsaa selvfrugtbar. 

 Blomstringen begynder i Maj, men udstrækkes over et langt Tids- 







Tekstfig. 15. Humle-Sneglebælg, stærkt formindsket. 

 (Efter Flora Danica). 



rum, idet der stadig fremkommer nye Hoveder, eftersom Skuddene 

 strækker sig. Bælgene er i moden Tilstand (først i Juli) sorte og 

 indeholder kun 1 Frø. 



Humle-Sneglebælg er nu udbredt over næsten hele Europa. 

 Den hører maaske oprindelig hjemme i Middelhavslandene. I for- 

 rige Aarhundrede fik den især stor Udbredelse i Norden derved, 

 at dens Frø var indblandede i det til Udsæd benyttede Kløverfrø, 

 Senere blev den selv brugt som Græsmarksplante dels paa mere 

 mager Jord, dels paa Jorder, der viste sig at være „kløvertrætte", 

 d. V. s. ikke længere egnede sig til at bære en god Afgrøde af 

 Kløver. Denne Anvendelse har Humle-Sneglebælg fremdeles, selv 

 om den maaske ikke giver saa fyldigt et Udbytte som Kløver, og 

 skønt den kun egner sig for et meget kortvarigt Græsleje. Som 

 vild optræder den hyppig langs Veje, paa græsklædte Bakker 

 o. lign. Steder. 



I Norge vokser Humle-Sneglebælg i Lavlandsegne (til ca. 160 m 



