117 



Sæbeurt hører formodentlig hjemme i Middelhavsomraadet, 

 men er herfra forlængst indført til andre Dele af Verden, altsaa 

 ogsaa til Norden. Fra gammel Tid har den været anvendt som 

 Lægeplante; dens Rod indeholder et giftigt Stof (Saponin), der 

 vel var den virksomme Bestanddel i det overfor reumatiske Lidel- 

 ser i sin Tid benyttede Lægemiddel. Revne med Vand vil Rødderne 

 forsæbe (deraf Navnet Sæbeurt); og de er derfor anvendelige til 

 Fremstilling af et Vaskemiddel, særlig for Stoffer, der ikke taaler 

 Brugen af almindelig Sæbe, hvilket antagelig ogsaa har bevirket 

 Plantens Indførelse til Norden og andetsteds hen. Endelig har den 

 som Prydplante vundet en Plads i Haverne. 



Tav. 631. Fig. 1. Blad fra Stængelens nedre Del. Fig. 2. Blomsterstand. 

 Fiir. a. Kronblad fl"2). Fig. 4. Støvvej (*/i). Fig. 5. Kapsel (Vi). Fig. 6. Frø (Vi). 



632. A. Gipsurt, Gypsophila fastigiata L. 

 B. Knopnellike, Tanica lyrolifera (L.) Scop. 



Til samme Gruppe som foregaaende hører de to paa Tav. 632 

 gengivne Arter, og de har ligesom Sæbeurt og Nellike kun 2 

 Grifler. 



Hos Gipsurt mangler Blomsterne ligesom hos Sæbeurt Høj- 

 blade ved Grunden af Bægeret. Men dette er ikke langt cylindrisk, 

 derimod klokkeformet, og dets 5 Blade er forbundne med 5 hinde- 

 agtige Striber. Som Følge af Bægerets ringe Længde er Kronbla- 

 dene kortneglede, og Bikrone mangler. løvrigt er Blomsterne kun 

 smaa og hos denne Art samlede i tætte Stande; Kronbladene 

 er hvide. Andre Arter af samme Slægt, f. Eks. den i Haver, til 

 Afskæring ofte dyrkede Staude G. panniculata L., har derimod en 

 meget aaben Top af et stort Antal smaa, hvide Blomster. Dette 

 har givet denne o. a. Arter Navne som „Slørblomst" eller „Brude- 

 slør"; de afskaarne Blomsterskud anvendes i Buketter mellem Roser 

 og andre større Blomster. Ogsaa enaarige Arter af samme Slægt 

 dyrkes som Prydplanter. 



Den her afbildede Art Gipsurt er fleraarig, med en lodret og 

 foroven grenet Rodstok og dybt gaaende Rødder. De stive Lys- 

 skud bærer linjeformede og lodret stillede Blade, hvis Form og 

 Stilling viser Tilpasning til tørre Voksepladser. Den holder ogsaa 

 til paa sandet eller gruset Bund, men den findes hverken i Dan- 

 mark eller i Norge. Derimod er denne, utvivlsomt østlige Art 

 kommet til Sverige; foruden paa Øland og Gotland og i Dalarne 

 (Mora Sogn) findes den mærkeligt nok ogsaa i Skaane (Snoge- 

 holmsegnen). 



