123 



under Frugtmodningen bliver det haardt og omslutter den tynd- 

 skallede Frugt, der kun indeholder et Frø og altsaa er en Nød. 

 Yderligere er Antallet af Støvdragere formindsket. I Norden findes 

 af Slægten Knavel 2 Arter, begge med sylformede Blade. 



Enaarig Knavel er 5 — 20 cm høj og bleggrøn, allerede fra 

 Grunden af ofte meget stærkt forgrenet. Bægerfligene er spidse 

 og smalt hindekantede. Af de til Planten hørende 10 Støvdragere 

 findes kun 2 fuldt udviklede og desuden nogle (5?) ufuldkomne, 

 med smaa hvidlige Knapper. Blomsten er udpræget førsthannet; i 

 det hanlige Stadium (Fig. 2) ser man intet til Støvvejens Ar. Senere 

 bliver disse mere fremtrædende, og de to Støvdragere bøjer ud til 

 Siderne (Fig. 3). Trods Blomsternes Lidenhed og meget lidt iøjne- 

 faldende Udseende synes de alligevel at blive insektbestøvede ; de 

 mangler i alt Fald ikke Honningkirtler. Blomstringen sker i Maj 

 — Juli. Ved Frugtmodningen er Bægeret aabent. 



Enaarig Knavel er i Danmark almindelig paa sandede Marker 

 og en udpræget „Surbundsplante", hvis Forekomst tyder paa 

 Mangel paa Kalksalte i Jordbunden. Dens korte Livsvarighed 

 harmonerer godt med dens Optræden paa dyrket Jord. I den syd- 

 lige Del af Norge er den almindelig, især østenf jælds ; den gaar 

 mod Nord til Trøndelagen. I Højden naar den omtrent Naaletræs- 

 grænsen. 



Fleraarig Knavel er ikke af større Dimensioner end fore- 

 gaaende; af Farve er den nærmest graagrøn. Fra den lodrette 

 Rodstok udgaar gærne talrige, først nedliggende og derefter op- 

 stigende Lysskud. Stængelleddene er ensidigt behaarede (Fig. 9), 

 og de modstaaende Blade ved Grunden sammenvoksede (Fig. 6) og 

 ensidigt vendte. Bægerbladene er butte og har en forholdsvis bred, 

 hvid Hindekant (Fig. 7). Der er 10 Støvdragere, men nogle af dem 

 slaar ofte fejl ; undertiden findes der kun 5, vekslende med Bæger- 

 fligene. Blomstringen sker i Juni— August. Bægeret bliver mod 

 Frugtmodningen lukket. 



I Danmark er Fleraarig Knavel ikke sjælden ; den holder sig 

 til sandet, ikke dyrket Jord. For Norges Vedkommende træffes den 

 især almindelig østenf jælds, hvor den naar op til Skovgrænsen; 

 vestenfjælds mest i de indre Fjordstrøg. 



Tav. 638. A. Enaarig Knavel. Fig. 1. Hel Plante. Fig. 2. Blomst i 

 hanligt Stadie (Vi). Fig. 3. Samme i hunligt Stadie (Vi). Fig. 4. Frugt, affalden 

 Og tør, omgivet af det aabne Bæger (7i). — B. Fleraarig Knavel. Fig. 5. 

 Hel Plante. Fig. 6. Led af Stænglen med Blade (nær V')- Fig. 7. Blomst (»/i). 

 Fig. 8. Frugt, endnu frisk (70. Fig. 9. Lille Del af et Stængelled. 



