124 



639. Brudurt, Herniaria glahra L. 

 N. Knyttling. 



I flere Henseender er Brudurt mærkelig og afvigende fra 

 Familiens almene Karaktertræk. Paa Grund af alle Plantedelenes 

 Lidenhed kan det være svært nok at komme under Vejr hermed; 

 men ved Brug af en god Lupe vil det dog lønne sig at undersøge 

 denne som saa mange andre smaa Planter, der tilsyneladende er 

 vanskeligt tilgængelige for Forstaaelsen, noget nærmere. 



Brudurt er fleraarig. Fra en kort, lodret Rodstok udgaar der 

 til alle Sider et' stort Antal, 5 — 25 cm lange Grene, som lægger 

 sig henover Jorden og undertiden slaar Rødder, Grenene bærer 

 meget smaa Blade, der er mærkelige ved deres Stilling; i Modsæt- 

 ning til det almindelige Forhold hos Nellikefamilien er de her 

 spredte. Ved Bladenes Grund findes smaa, hvide og hindeagtige 

 Akselhlade, der dog ogsaa kan forekomme hos enkelte andre af 

 samme Families Slægter, f. Eks. Spergel (BNF, Tav. 348). Skud- 

 dene er dorsiventrale ; der er en tydelig Forskel paa Over- og Inder- 

 side, hvilken bl. a. fremkommer derved, at Bladene, uagtet at 

 Skuddene er nedliggende, alle vender Oversiden opad (Fig. 2). 



Hele Planten er i Blomstringstiden af en iøjnefaldende gullig 

 Tone, der skyldes et overordentlig stort Antal meget smaa Blom- 

 ster. De sidder vel ganske faa samlede i smaa „Nøgler", men disse 

 staar saa tæt henad Grenene, at de flyder sammen i lange, uregel- 

 mæssige Geledder (Fig. 2). Hvert Nøgle sidder udfor et Blad (Fig. 3) 

 og afslutter det nedenfor værende Stængelled, medens den sympo- 

 diale Forgrening (BNF, S. 110) fortsættes af Grenen i Bladets 

 Hjørne. 



Blomsterne er meget smaa og har et grønligt Bæger, der ved 

 Grunden er sambladet. Mellem Bægerets Flige sidder 5 smaa Dan- 

 nelser, der tydes dels som Kronblade, dels som rudimentære Støv- 

 blade. 5 frugtbare Støvdragere findes, og indenfor dem en flad 

 Frugtknude og 2 Ar (Fig. 5). Frugten er en tyndskallet Nød, om- 

 givet af Blostret. Frøet (Fig. 6) er meget lille, rødbrunt og 

 blankt. 



I Danmark vokser Brudurt paa sandede Marker og er ikke 

 sjælden; dette er derimod Tilfældet i Norge, hvor den kun er 

 fundet i de lavere Strøg ved Oslofjorden. Den mangler i Island. 



Behandlet med Vand skummer den som Sæbe. 



Tav. 639. Fig. 1. Stort Individ, set ovenfra. Fig. 2. Øverste Del af en 

 Gren (*/i). Fig. 3. Et Stængelled med Grunden af et Blad, et Akselblad paa 

 Stængelens Overside og et Blomsternøgle ('"/i)- Fig. 4. Blomst ("/i). Fig. 5. 

 Støvvej (næsten ""'i). Fig. 6. Frø CVi). 



