130 



blade og 5 Støvdragere paa meget korte Traade (Fig. 4) ; ved Støv- 

 knappernes Modenhed antager de en brunlig Tone (Fig. 5). Hun- 

 blomsterne er nøgne, men som allerede ovenfor nævnt omgivne af 

 2 forholdsvis store Forblade, der er blivende og her sammen- 

 voksede omtrent helt op mod Spidsen, medens de hos Melde er 

 helt eller delvis frie (se Fig. 3 og 6). Efter Blomstringen vokser 

 Hunblomsternes Stilke til, og medens man tidligere paa Sommeren 

 let kan overbevise sig om, at Planten er enbo, faar Planterne 

 imod Høst nærmest Præg af at være hunlige, idet alle Spor af 

 Hanblomster er fjærnede (Fig. 2). 



Stilket Kilebæger forekommer ikke sjældent ved Danmarks 

 Kyster, helst paa leret Bund. I Norge mangler den. — En anden 

 Art, Stilkløs Kilebæger (Obione portulacoides [L.] Moq.-Tand.), 

 der er fleraarig og har siddende Hunblomster, er endnu sjældnere 

 i Danmark og kun fundet ganske enkelte Steder, nemlig paa Samsø 

 ved Stavnsfjord og paa Syd-Jyllands Kyst fra Fanø og sydefter. 



Tav. 644. Fig. 1. Hel Plante med hanlige og tvekønnede Blomster. Fig. 2. 

 Hel Plante, taget sent paa Sommeren. Fig. 3. Ældre Hunblomst under Frugt- 

 udvikling (VO- Fig. 4. Hanblomst C^ji). Fig. 5. Moden Støvknap, hvis Rum 

 er aabnede (forstørret). Fig. 6. Frugt; det ene Forblad er fjærnet C/i). Fig. 7. 

 Frø; Kimroden ses tydelig indenfor Skallen og peger opad (7i)- 



645. Tangurt, Bassia hirsuta (L.) Aschers. 



Som tidligere anført er Salturterne i Reglen glatte, sjældnere 

 „melede", og kun yderst sjældent egentlig haarklædte. Dette er 

 dog Tilfældet med Tangurt, idet denne enaarige, 15 — 30 cm høje 

 Plante paa Stængel og Blade er tæt beklædt af bløde, hvide Haar, 

 (Fig. 1 — 3). De ganske smalle og linjeformede Blade er kødede og 

 især ved Grunden haarede (Fig 4). Senere paa Sommeren mister 

 Planten dog delvis denne Behaaring, men bliver samtidig, paa lig- 

 nende Vis som Strandgaasefod, forveddet og haard. 



Blomsterne sidder parvis i Bladenes Hjørner og er tvekøn- 

 nede. I ung Tilstand er Blostret krukkef ormet ; det dækker om 5 

 Støvdragere og en kort Støvvej. Støvknapperne er tidligere udvik- 

 lede end Arret, og Blomsterne er saaledes førsthannede (Fig. 5). 

 Efter Blomstringen, der sker i Juli — September, bliver Blostret 

 mere affladet, og der vokser et torn- eller krogformet Vedhæng 

 frem paa Rygsiden af hvert af dets Blade; de tjener til Spredning 

 af Frugterne (Fig. 6 og 7). 



Mærkeligt er, at under Frugtmodningen snor de frugtbærende 



