140 



af Hylsteret dannede Rum, men kan ikke komme ud igen, idet 

 Børsterne er skraat nedadrettede. Hvis Smaadyrene har medbragt 

 Støv, kan de bestøve Hunblomsterne, som er udviklede først (først- 

 hunnede) ; efter Bestøvningen udskiller Hunblomsterne en Honning- 

 draabe, der opsuges af Insekterne. Imidlertid modnes Hanblom- 

 sterne og Støvknapperne aabner sig, saa Insekterne bliver over- 

 pudrede af friskt Støv; samtidig visner Børsterne paa de golde 

 Blomster, saa at Fangerne kan slippe ud og drage hen til en an- 

 den Kolbe. 



Naar Bestøvningen er til Ende, begynder Hylsterbladet at 

 visne, og senere dør ogsaa de 2 — 3 store Løvblade bort, saaledes 

 at man om Efteraaret ser en stivt opret grøn Stængel, paa hvis 

 øverste Del der sidder en tæt Stand af højrøde Bær (den golde og 

 den hanlige Del af Kolben er helt forsvundet); disse røde Frugt- 

 stande kan lyse langt bort. 



Dansk Ingefærs underjordiske Del er en knoldformet Dannelse, 

 som indeholder giftige og skarpe Stoffer, og derfra stammer Plan- 

 tens danske Navn. 



Det latinske Artsnavn maeulatum betyder plettet og hentyder 

 til, at Bladene hos den i Mellem-Europa almindeligt forekommende 

 Form er spættede af mørkbrune Pletter. Den i Danmark alminde- 

 lige Form mangler imidlertid ganske disse Pletter, dens Blade er 

 rent grønne; men et Par Steder paa Fyn findes dog den spættede 

 Form. 



Tav. 649. Fig. 1. Den underjordiske Knold (den mørke er fjorgammel, 

 og den lyse er nydannet) og den nedre Del af Lysskuddet med Lavblade og 3 

 afskaarne Løvblade. Fig. 2. Blomsterstanden. Fig. 3. Blad. Fig. 4. Frugtstand 

 med delvis løsnede Bær. Fig. 5. Blomsterstand, befriet fra Hylsterbladet. Fig. 

 6. Hunblomst (Vi). Fig. 7. Ung Frugt (Vi). Fig. 8—9. Støvdragere, den sidste 

 aabnet (^Vi). Fig. 10. Fro med Frøskal, fjærnet forneden til højre (VO- 



NAJADEFAMILIEN, NAJADACEÆ. 



650. Najade, Najas marina L. 



Paa Tav. 650 er afbildet en meget ejendommelig Vandplante 

 Najas marina, der iøvrigt i Nutiden er en Sjældenhed i Danmark 

 og Norge. I Danmark findes den nemlig kun paa tre Steder, alle i 

 Udløbet af Aaer, nemlig i Susaaens og Tryggevælde Aas Udløb paa 

 Sjælland og i Grundfjord ved Allingaas Udløb i Jylland i Nærheden 

 af Randers; i Norge er den fundet paa nogle faa Steder ved Ska- 

 gerak-Kysten, overalt i Brakvand. Tidligere, særlig i den Varme- 

 periode, der er gaaet forud for vor Tid, var den langt mere ud- 

 bredt og fandtes i Norge nordpaa til Hedemarken og vestpaa til 



