153 



saa lidt som foregaaende noget sammenhængende Græsdække; de 

 fleraarige Tuer staar spredt, og betegnende er det i Jylland an- 

 vendte Folkenavn Tottegræs. Hver Tue er opbygget af talrige, 

 tæt siddende Skud, dels blomstrende, dels golde. Fra dens Grund 

 udspringer, som hos andre Sandgræsser, lange og meget dybtgaa- 

 ende Rødder. 



Medens de blomstrende Skud, Straaene, hos de fleste Græsser 

 er uforgrenede (undtagen ved Grunden), finder man, at de hos 

 Sandskæg grener sig i forskellig Højde, idet der i mange af Bla- 

 denes Hjørner dannes Bladskud. Dette betinger i væsentlig Grad 

 den store Eigdom paa Skud og Tuernes Tæthed. Dækkes de af det 

 fygende Sand, vil Skuddene, om Sandlaget ikke er for tykt, strække 

 sig for at naa op til Sandets Overflade, hvor der ved livlig For- 

 grening fremkommer nye Tuer. 



Bladene er børsteformet indrullede; Bladpladen er længere 

 paa de golde Skud end paa de frugtbare. Saa vel Bladpladerne 

 som de noget oppustede Bladskeder er blaagraa og ofte smukt rød- 

 violet anløbne. 



Straaene bliver næppe mere end ca. 25 cm høje. De ender 

 med en lille, tynd og faagrenet Top. Smaaaksene indeholder 2 

 Blomster, der omgives af Yderavnerne (Fig. 3). Fra Grunden af 

 Dækbladet udgaar en ejendommeligt formet Stak, der paa Midten 

 er leddelt ; den nedre Del er kortere og tykkere og mørkebrun, den 

 øvre meget tynd, kølleformet og hvid (Fig. 5). 



Tav. 660. Fig. 1. Tue af et ringe Omfang. Fig. 2. Lille Del af et stort 

 Individ med straktleddede Skud. Fig. 3. Smaaaks (ca. °h). Fig. 4. Den øvre 

 Blomst deraf. Fig. 5. Dækbladets Spids med Stak (ca. '°/i). 



Guldhavre, Trisetmn flavescens (L.) Beauv. 



N. GuUhavre. 



Nær beslægtet med de i BNF paa Tav. 460 og 461 afbildede 

 Havre-Arter er Guldhavre (Tekstfig. 26). Ogsaa hos denne er Yder- 

 avnerne saa lange, at de naar næsten til Smaaaksets Spids, men 

 de adskiller sig fra Havrens Yderavner derved, at de langs Ryggen 

 er forsynede med en Køl. Der er hos Guldhavre 2 — 3 Blomster i 

 hvert Smaaaks, men desuden en gold Blomst. Fra Ryggen af de 

 tospaltede Dækblade (c i Fig.) udgaar en knæbøjet Stak. Sit Navn 

 har denne Græsart faaet af den smukke guldgule Glans, Avnerne 

 besidder. 



Guldhavre er fleraarig og har tueformet Vækst. Den bliver 

 30 — 60 cm høj og blomstrer i Juni — Aug. Bladpladerne er flade 

 og ligesom de nedre Skeder haarede. 



