154 



'S 



sy- 



Oprindelig ikke vildtvoksende 

 i Danmark er Guldhavre i en for- 

 holdsvis sén Tid, særlig i sidste 

 Halvdel af det 19. Aarhundrede, ind- 

 slæbt til Danmark, idet dens Frø 

 har været iblandet i Frøvarer af 

 dyrkede Græsarter, saasom Drap- 

 havre, Hundegræs o. a. Medens 

 den dyrkes i Mellemeuropa, Frank- 

 rig og England, har Guldhavre 

 næppe nogensinde været dyrket i 

 Norden. Den forekommer i Dan- 

 mark i Græsmarker, paa Enge og 

 langs Veje, men ikke særlig hyp- 

 pigt og ikke i større Mængde. I 

 Norge er den fundet indenfor Lan- 

 dets sydligste Del, men kun meget 

 sjældent. 



661. Spidshale, 



Lepturus filiformis (Roth) Trin. 



Ligesom Kvik (BNF, Tav. 476) 

 og Rajgræs (Tav. 478) hører Spids- 

 hale til Aksgræsserne, d.v. s. Smaa- 

 aksene er samlede i et Aks og sid- 

 der skiftevis i to Rækker ; for hvert 

 Smaaaks findes der i Hovedaksen 

 en Indbugtning. Hos Rajgræs ven- 

 der de flerblomstrede Smaaaks Kan- 

 ten mod Hovedaksen, og kun den ene (øvre) Yderavne, der vender 

 udad, findes. Ogsaa hos Spidshale er Smaaaksene kantstillede, men 

 de er kun l-blomstrede, og begge Yderavner er tilstede; de er 

 begge vendt udad og forholdsvis kraftige, beskyttende den indenfor 

 siddende Blomst, medens Dækblad og Forblad er tynde og hinde- 

 agtige (Fig. 4). Kun i det øverste Smaaaks sidder Yderavnerne 

 modsat hinanden (Fig. 3), svarende til, at det øverste Smaaaks hos 

 Rajgræs har begge Yderavner i Behold. Ved Modningen brækker 

 Akset i Stykker, hvert bestaaende af et Smaaaks og den tilhørende 

 Aksedel. 



Spidshale er et enaarigt og spædt, næppe mere end 10 — 20 

 cm højt Græs. Det vokser paa Strandenge, men er i Danmark ret 



Fig. 26. G u 1 d h a V r e , formindsket 



Til venstre et Smaaaks (Vi), a og b 



Yderavner, c, Dækblad, d, Forblad 



(Efter A.Mentz). 



