Veronica. II, 1. 9 



befæstede til Svælget; Kapselen omvendt nyreformet, dybt og 

 spidst udrandet {Griffelen ligelang med eller lidet længere end 

 Indskjæringen) , tæt- og kruset-haaret, med 3— 5-frøede Rum. 



Hele Planten tæt haaret; Bladene af mørkere og mattere Farve 

 end hos foregaaende og følgende; Kr. himmelblaa. 4 — 5 og G— 9. Ø. 



Paa dyrkede Marker og i Haver, især i feed Muldjord, ikke 

 sjelden i de danske Provindser. 



15. V. agrestis L. (Fr.!) (Fleerfarvet Æ.) H. :N. IV, 24; 

 Rchb. ic. III. 440; V. versicolor (Fr.), Drej. n. 18; F. D. 2221. 



Stængelen opstigende ; Bladene hjerteformet-ægformede, ovale 

 eller elliptiske, saugtakkede ; Blomsterstilkene omtrent af Blade- 

 nes Længde; Bægerfligene ovale (bredest i Midten), af Længde 

 med eller længere end Kronen , imod Frugtmodningen snoede, 

 utydeligt (3)-nervede, beklædte med faae lange Haar; Støvdra- 

 gerne befæstede til Kronrørets Basis ; Kapselen kirtelhaaret, op- 

 svulmet, omvendt-hjerteformet, dybt og spidst udrandet {Griffe- 

 len kortere end Indskjæringen), Rummene 4 — 5-frøede. 



Planten af en lysere grøn Farve end de 2 foregaaende: Kr. bleg- 

 rød eller mælkeblaa, den nedre Flig hvid. 4 — 5 og 8 — 9. Ø. 



j5, cdlycida Fr. Væxten finere og mindre, Bægeret ofte 

 5-fliget med indskaarne Flige. 



Paa dyrket Jord i Mark og Have meget almindelig. jS, træffes 

 ofte mellem Hovedarten, især tidligt paa Foraaret. 



16. V. triphyllos L. (Trefliget Æ.) H. 24; Drej. n. 20; 

 F. D. 627; H. N. IV, 22. 



Stængelen opret, med udspærrede eller opstigende Grene 

 og Blomsterstilke; de nedre Blade ægformede, rundtakkede, 

 Stængelbladene dybt haandfligede. Bladene ved Blomsterne hele 

 eller trefingrede med linieformede Flige; Kapselen kirtelhaaret, 

 omvendt-hjerteformet, udrandet. Griffelen længere end Ind- 

 skjæringen. 



Hele Planten kirtelhaaret, mørkfarvet, ved Tørring sort ; Kr. mørk- 

 blaa. 4—5. Ø. 



Paa tørre Marker mellem Vintersæden, sporadisk og ikke almin- 

 delig; forekommer i alle Provindser, men sjeldnere paa Halvøen end 

 paa Øerne. 



