III, 2. 21 



t 18. Triticiim L. (part.) Smaaaxene hvælvede, 3 — 5- 

 blomstrede (de øvre Blomster ofte o eller golde) , vende Fla- 

 den mod Axen^ Yderavnerne 2, ægformede, bugformigt hvæl- 

 vede, fleernervede ; Frugten fri eller tilvoxet til Inderavnerne. 



t 19. Secåle L. Smaaaxene 2-blomstrcde med Ansats til 

 en tredie Blomst foroven, vende Fladen mod Axen; Yder- 

 avnerne 2, sylformede, 1-nervede; Frugten fri. 



a. Flere Smaaax i hvert af Axens Led. 



20. Hurdeiim L. Smaaaxene (3 i hvert Led) 1-blom- 

 strede med Ansats til en anden Blomst (eller 2-blomstrede) 5 

 Yderavnerne tilspidsede i en lang Stak. 



21. ÉlyniUS L. Smaaaxene (2 — 3 i hvert Led) 3 — fleer- 

 blomstrede (eller 2-blomstrede med Ansats til en tredie Blomst) ; 

 Yderavnerne sylspidsede. 



B. Blomsterstanden en Dusk*) eller Top. 



a. Smaaaxene 1-blomstrede eller med Ansats til en 

 anden Blomst. 



aa. Yder avner 0. 



22. Léersia Soland, Inderavnerne 2 , pergamentagtige, 

 fladtrykt-kjølformede. 



hh. 1 — 2 Yderavner. 



a, ^Blomsten under Blomstringen lakket, Griflerne forlængede, Arrene 

 udtræde i Blomstens Top. 



««. Ved Grunden af den fruythcerende 1 gold Blomst {dannet af 

 1 — 2 Inder avner). 



23. Setåria Beauv. Smaaaxene med et børsteformet 

 Svøb ved Grunden, samlede til en alsidig Dusk; Yderavnerne 

 uligestore: den nedre liden, den øvre af Smaaaxets Længde, 

 stakløs, 5 — 7 nervet; den golde Blomst (stundom $) dannet 

 af 1 — 2 stakløse Inderavner, der ere ligelange med Smaaaxet. 



*) Naar Blomsterstanden er en Dusk, ere Blomsterne ofte saa kort- 

 stilkede, at de synes at danne et Ax, men kjendes da paa den 

 ikke regelmæssigt leddede Axe. 



