150 Physalis. Y, 1. 



Bladene modsatte, stilkede, æg -hjerteform ede eller æg- 

 formede med indsnøret Basis, lieelrandede eller svagt tandede ; 

 Blomsterne enlige i Bladhjørnerne , nikkende. 



1' høi. Kronen guulhvid, Bæg. først grønt, siden tilvoxeude og 

 opblæst, tilligemed Bærret høirødt. 6 — 7. 7|. 



Omkring Bjer og andre dyrkede Steder (oprindelig indført) : 

 Loll. ved Hunseby (5), Nørreballe, Hillested, Godsted (H.): Falst. 

 ved Bregninge, Horbeløv, Taaderup (14); Sj. Vemmetofte (Siincken- 

 berg). R 



15. 8olaiium. Natskygge. 



a. Stængelen urteagtig, opret. 

 aa. Underjordiske Knoller paa Rodstokkens Grene. Tf. 

 t S. tuberosum L. (Kartoffel). Rafn II, p. 156. 

 Bladene mellembrudt-fjersnitdeelte med ægformede eller 

 ovale Afsnit; Blomsterne i Skjærm eller Qvast fra de øvre 

 Bladhjørner; Blomsterstilkene ovenfor Midten leddede; Kronen 

 5-kantet. 



Var. meget i Henseende til Kronens Farve (viol., blaa, hvid) og 

 Knollernes Størrelse, Form og Farve. 6 — 7. 



Dyrkes alra. overalt i Landet (oprindelig indført fia Amerika). 



hh. Roden pæleformet, grenet, ingen Knoller. Ø. 



271. S. liigrum L. (Sort N.) H. 263; Drej. n. 239; 

 F. D. 460. 



Stængelen med fremstaaende , knudrede Kanter ; Bladene 

 rudeformet-ægformede , heelrandede eller rundbugtet-tandede, 

 tilligemed Stængelen svagt duunhaarede ; Blomsterstanden skjærm- 

 forniet, modsat Bladet eller fra ubestemte Steder af Stængelen; 

 Blomsterstilkene i Spidsen tykkere, tilsidst nedbøiede; Bærret 

 kugleformet, sort- violet. 



Kronen hvid, undertiden med viol. Spidser eller Underflade. Støv- 

 knapperne gule. 8 — 10. 



Paa dyrket Jord, især i Haver, et almindeligt Ukrud, dog ikke 

 overalt, f. Ex. sjelden i det nordl. Jyll. (Branth). 



* 272. S. humile [Bernh. i Willd. en. hort. ber. 1, 236] (Glat 

 N.) Drej. n. 238; F. D. 2345; S. nigrum — humile H.N. IX, 14. 



