Viola. V, 1. 173 



Kronbl. store, lysviolette. 5. 



I Tørvmoser, meget sjeldcn: Bornh. i Vallensgaards Mose 

 (20). F 



/S. Griffelen under Arret hagekrummet, Blomsterstilkene efter 

 Afblomstringen udstrakte ; Kapselen kugleformet. 



322. Y. hirta L. (Korthaaret V.) H. 249; Drej. n. 

 fe64; F. D. G 18; Rchb. 1. c. 4493; H. X. VIII, 30. 



Rodstokken lodret eller skjæv, uden Udløbere; Bladene æ^g- 

 bjerteformede , paa begge Flader haarede; Axelbladene smalt 

 lancetformede, grønne, randhaarede ; Blomsterstilkene med Dæk- 

 blade (alm.) nedenfor Midten; Kapselen haaret; Støvknappernes 

 Kum forneden frastaaende. 



Bid. og især Bladstilke forstørres betydeligt efter Blomstringen; 

 Kr. lugtløs, blegblaa eller lila, sjeldnere hvid (paa de senere Blomster 

 0). 4—5." 



I aabne Skove og paa Bakker mellem Krat, hyppig i de fleste 

 Egne af Danmark, men paa enkelte Steder (f. Ex. omkring Sorø) 

 ikke bemærket. 



323. V. odorata L. (Marts- Y.) H. 249; Drej. n. 265; 

 F. D. 309; Rchb. 1. c. 4498; H. N. IV, 41. 



Rodstokken med krybende Udløbere; Bladene nyreformet- 

 lijerteformede, rundtakkede , glatte eller før Udviklingen svagt 

 haarede ; Axelbladene æg-lancetforraede, hindeagtige, randhaarede ; 

 Blomsterstilkene med Dækblade ovenfor Midten; Kapselen som 

 foreg. ; Støvknappernes Rum forneden frastaaende. 



Bid. alm. glindsende; Kr. mørk violet, vellugtende. 4. 



j5 , alba. Blomsterstilkene duunhaarede, Kronbladene hvide 

 med violet Spore. 



I Udkanten af Skove, paa Græspletter og ved Gjærder i Nær- 

 heden af Byer, ikke sjelden. /S, Grøfter udfor Slukefter! 



bb. Den overjordiske Stængel udviklet, Bægerbladene spidse; 



Kapselen trekantet. 



a. Stængelen ensidigt haaret. 



324. V. mirabilis L. (Forskjelligblomstret V.) H. 252; 

 Drej. n. 266; F. D. 1045; Rchb. 1. c. 4504. 



Stængelen opret; de nedre Blade nyreformedc, de øvre bredt 



