Daucus. V, 2. 205 



80. Daucus. Gulerod. 



403. D. €arota L. (Almindelig G.) H. 308; Drej. n. 

 315; F. D. 723. 



Stængelen furet , stivhaaret-ru ; Bladene dobbelt fjersnit- 

 deelte ; Afsnittene mere eller mindre dybt halvfinnede, med lancet- 

 formede, tilspidsede Flige; Storsvøbets Blade kamdeelte, sjeld- 

 nere 3-deelte, med linieformede Afsnit, ved Udspringningen 

 omtrent af Skjærmens Længde; Biribbernes Torne af Længde 

 med Frugtens Tværsnit. 



1—2' høi. Roden (hos den vilde PI.) hvidagtig, (hos den dyr- 

 kede brandguul), Skjærmen efter Afblomstringen huul (ved de ydre 

 Straalers Sammentrækning), Kr. hvide eller rødlige, de midterste 

 Bioraster i Skjærraeu ofte mørkrøde, golde. 7 — 8. 0. 



Ved Gjærder og paa Marker, alm., især meget hyppig i Fy en 

 og paa Loll.-Falst.! Dyrkes i Haver formedelst dens spiselige Rod. 



81. Caucalis. Fodaiigel. 



404. C. daucoides L. (Faastraalet F.) H. 307; Drej. 

 u. 307; F. D. 2346. 



Stængelen kantet, furet; Bladene 2 — 3-dobbelt fjersnitdeelte; 

 Afsnittene fjersnitdeelte eller halvfinnede, med linie lancetformede, 

 spidse Flige; Storsvøbet O eller 1-bladet; Skjærmen faa- (omtr. 

 3-)straalet; Smaasvøbbladene 3 — 5, lancetformede, med hinde- 

 agtig Rand og randhaarede ; Smaaskjærmene fleerblomstrede, 

 men kun med 2 — 3 frugtbare Blomster; Frugten elliptisk, Bi- 

 ribbernes Pigge hagekrummede , af Længde med Frugtens 

 Tværsnit. 



V2 — l'høi. Bid. og Stængelens Led haarede; Kr. rødlig. 6 — 7. Ø. 



Paa dyrkede Marker mellem Sæden, meget sjelden: Meen ved 

 Sømark (H.), Graaryg(9), Fruerstucfaldet (14j; 5/. i Egnen af Husum 

 (Ferd. Mull.). "»I 



82. Torilis. Randfrø. 



405. T. Authriscus [Gmel. fl. bad. I, p. 615] (Hvas- 

 haarct R.) Drej. n. 308; Tordylium L., F. D. 919; Caucalis 

 n. 307. 



Stængelen opret, ru, foroven furet; Bladene dobbelt ^er- 



