Statice. V, 5. 213 



korte, med tætsiddende, taglagte Blomster; Dækbladene tilspid- 

 sede, de nedre paa Smaagrenene tomme. 



Bid. paa Underfladen sort-punkterede. Dækbid. (i Randen) og 

 Bæg. hvid-hindeagtige. Kr. blaa. 8 — 9. H. 



Paa Syltenge: ved Kysterne af Nordsøen ipaa. Ilalveen fra Hjer- 

 ting til Husum og de vestlige Øer; omkring Østersøen, især mod V. 

 Femern (N.); Ærø (10); Slryne, Drej o (12); F. Bjørnemoso 

 (Jørgensen); Thorseng ved Stioul (Rafn); Langel, v. Fakkebjerg 

 (Ørsted); Lo IL Nakskov, Øerne i Rødby Fjord; Sj. Holsteinborg, 

 Ormø, Reersø (Dr.). Mangler i Kattegat Partiet. "* 



An7n. S- Limoniuni H. 352, som indbefatter baade denne og 

 følgende, angives ogsaa fra Saltholm og paa Næsset ved Assens (Kyll.), 

 hvilke Voxesteder sandsynligviis begge høre til S. Behen. 



425. S. rariflora [Drej. 1. c. n. 349] (Fjernblomstret H.) 

 F. D. 2410 og 315 (slet: S. Liraonium); S. bahusiensis Fr. 

 mant. 1, 10; Rchb. XVII, tab. 1140. 



Bladene omvendt- ægformet -lancetformede, braadspidsede, 

 med især paa Overfladen svage Sidenerver; Blomsterstanden 

 halvskjærmformet, med udspærrede eller opstigende Grene, 

 Stnaagrenene (Axene) forlængede med tydeligt adskilte Blomster, 

 paa de ydre Grene ensidige, paa de indre afvexlende; Dæk- 

 bladene budte, paa Smaagrenene alle blomsterbærende. 



Dækbid. og Bægerets Nerver røde, i Randen hvidhindede. Kr. 

 blaaagtig-lila. 8 — 9. 7|. Forekommer under 2 Former: 



a. danica Fr. S. Veg. Se. I p. 200. (S. rariflora Drej., 

 H. N. XI, 26); Bid. flade med en Braad fra Spidsen, Axene 

 oprette; Væxten lavere (3 — 6" høi). 



jS, borealis Fr. 1. c. (S. bahusiensis Fr. mant. 1; H. N. 

 III, 18), Bladene bredere, i Randen bølgede, med en Braad 

 nedenfor Spidsen; Axene noget indbøiede. 1 — 2' høi. 



Paa Syltenge: i Danmark kun funden i Kattegat-Partiet; «, ved 

 Roeskilde Fjord paa mange Steder, f. Ex. ved Fredrikssund (Dr.), 

 mellem Jægerspriis og Nedre Draaby (21), Saltbæk N. for Kallund- 

 borg (Rafn); /S, sjeldnere: Sj. Ourø (15), Hesseløen (Lgb.); F- v. 

 Hofmansgave (4). ^ 



Anm. Skjøndt det af Prof. Fries givne Navn er ældre end 

 Drejers, har jeg beholdt dette sidste fordi det betegner den mest 

 iøinefaldende Forskjel mellem de to Arter og fordi det vel navnlig 

 er den større Form, der har sit Centrum i Bahuslan, medens den 

 mindre synes at være den fremherskende i Danmark. 



