Juncus. VI, 1. 233 



Rodstokhen vandret; de nedre Blade skedeformede, uden 

 Plade; de øvre nedentil omskedende, oventil ligesom de blom- 

 sterbærende og blomsterløse (nøgne) Stængler trinde, uleddede, 

 sylspidsct-stikkende ; Blomsterstanden en dobbelt sammensat, falsk- 

 sidestillet*) Qvast med oprette Grene; de ydre Perigonhlade 

 spidse, de indre budte med en Braad, alle af Længde med den 

 elliptiske, braadspidsede Kapsel. 



1—2' høi og meget stiv. 8—9. Tj. 



Paa Strandenge, især i lerede Huller, som Vandet af og til 

 overskyller: Sj. Kalundborg (H.), Jægerspriis (28), Saltholm (9), Hol- 

 mene ved Præstø, Vordingborg (H.), Holsteinborg (17) ; F. Langø ved 

 Hindsholm! Aastrup, V. Skjerninge; Thorseng, Langeland (12); 

 Loll. Nakskov, Bjerremark, Kjeldemæs; Falst. mellem Stubbekjø- 

 bing og Grønsund (19), Vennerslund (14); J. Nebbegaard ved Lille- 

 strand! Aarø iLillebelt (8); Als (H.) ; SI. ikke sjelden paa Østkysten 

 fra Aabenraa mod S., Femern (N.). ^ 



b. Frøene uden (eller med en utydelig) Frøhud. 



aa. Blonisterbcerende og blomsterløse Stængler nøgne, med bladløse 

 Skeder ved Grunden (Blomsterstanden falsk-sidestillet). 

 458. J. conglomeratus L. (Knop-S.) H. 380; Drej. u. 

 361; F. D. 1094; Rchb. IX, 912—13. 



Tueformet; Stængelen fiint stribet, med sammenhængende 

 Marv; Blomsterstanden dobbelt sammensat af kortstilkede Nøgler; 

 Perigonbladene lancetformede, tilspidsede ; Støvdragerne 3 ; Kapselen 

 omvendt- ægformet, 3-kantet, indtrykt, med Griffelens vorte- 

 formede Basis i Indskjæringen. 



De bladløse Skeder lysbrune. Blomsterstanden tæt , næsten 

 kugleformet. Var. med længere Grene og Nøglerne derved fjernede 

 fra hinanden. (En saadan Form med blegere og mindre Blomster er 

 J. suhuUflorus Drej. n. 362). 6—7. T|. 



Paa fugtig Leerjord, ved Grøfter og paa Overdrev, forekommer 

 i alle Provindser, sjeldnere i det nordlige Ji///. (Drej.). /S, en Skygge- 

 form: Sj. vedFuursøen (Dr.) ; J. Sæbygaards Skov i Vendsyssel (12); 

 SI. Aabenraa! 



*) Falsk -sidestillet kaldes Blomsterstanden fordi den forlængede 

 Spids, fra hvis Side den synes at frembryde, maa ansees som et 

 Hylsterblad og ikke som en Fortsættelse af Stængelen. 



