Saxifraga. X, 2. '298 



radisk og ikke i alle Egne; hyppigst i det nordl. Jyll. og Nord- 

 sjælland. 



8. Gypsophila. Gipsurt. 



575. «. niuralis L. (Muur-G.) H. 480; Drej. n. 461; 

 F. D. 1268; Rchb. fl. germ. VI, 4997 (og G. serotina 4998). 



Bladene linieformede; Stængelen gafFeldeelt- grenet; Blom- 

 sterne enlige, paa haarfine Blomsterstilke i GafFeldelingerne ; 

 Bægeret Standet, med afrundede Tænder; Kronbladene rund- 

 takkede eller udrandede. 



2—6" høi. Kr. ros. 7—8. Ø. 



Paa Marker og Steengjærder sjelden: Sj. Kronborg (H.). Hest- 

 kjøbgaarden ved Birkerød (Schum.), Kollekolle, Rudersdal (H.), hynghy- 

 gaard pr. Skjelskjør (West); Lo II. Nebbelunde (H.). (Er sandsynlig- 

 viis paa flere af de angivne Steder nu forsvunden). H* 



9. Saponaria. Sæbeurt. 



576. S. officinalis L. (Læge-S.) H. 481; Drej. p. 160; 

 F. D. 543; Rchb. 1. c. VI, 4995; Silene Saponaria Fr. bot. 

 not. 1842 p. 10. 



Stængelen opret, udeelt eller i Spidsen grenet; Bladene 

 elliptiske eller lancetformede, spidse, 3-nervede; Blomsterne i 

 Knipper fra Spidsen af Stængelen og Grenene, samlede til en 

 Halvskjærm eller Top; Kronbladene omvendt-ægformede, ofte 

 udrandede i Spidsen. 



1 — 2' høi. Hele PI. glat ell. oventil svagt duunhaaret; Kr. bleg 

 ros. ell. hvid. 7—8. 7J. 



Ved Gjærder, især omkring Byer, ikke sjelden, men sandsynlig- 

 viis i ældre Tider udvandret fra Haver, hvorom ogsaa det synes at 

 vidne, at den hyppigst forekommer med fyldte Blomster. 



10. Dianthus. ]\ellike. 



a. Blomsterne i Hoveder eller Knipper. 



577. D. prolifer L. (Knop-N.) H. 482; Drej. n. 457; 

 F. D. 221; Rchb. 1. c. 5009; H. N. II, 44; Tunica Scop. 



Stængelen oventil 4-kantet, glat. udeelt eller grenet; Bla- 

 dene linieformede; Blomsterne i tæt Hoved, omgivet af (alm.) 

 3 Par hindeagtige Svøbblade, af hvilke det ydre Par ere korte, 



