Slå Cerastium. X, 4. 



5 — 6. En meget foranderlige Art i Henseende til Beklædningen^ 

 Bladformen, Blomsterstanden, Støvdragernes Antal (indtil 10) o. s. v. 



Ci , vulyare. Hele Planten graaagtig-duunhaaret. 



/?, viscidum Fr., H. N. I, 39; C. viscosum H. 516; F. D. 

 1211, C. glutinosum Rchb. 1. c. (ikke Fr.) Planten, især 

 Blomsterstilke og Bæger, klæbrig-kirtelhaarede. 



Alm. paa tørre Marker, Steengjærder o. s. v. (saavel a som /?). 



Anm. Den glatte Form — macilentura, Fr. nov. p. 135 (Aspegr.) 

 er mig ikke bekjendt at være funden i Danmark. (Arterne af denne 

 Afdeling i vor Flora fortjene en nærmere Eftersøgning og Under- 



613. C. Tiscosum L. (Opret H.) Fr. nov. p. 128; F. D. 

 1931; H. N. XIV, 41; C. ovale Pers., H. 516; C. glomeratum 

 Thuill., Drej. n. 487; C. vulgatum Sm. (Linn. Herb.),Rchb. 4970. 



Stængelen opret eller opstigende ; Bladene rundagtigt-ovale 

 med en meget kort Spids, de nedre omvendt-ægformede; Blom- 

 sterne i sammentrængt Qvast; Blomsterstilkene kortere end eller 

 af Længde med Bægeret, efter Afblomstringen udstaaende, til- 

 sidst oprette ; Dækbladene heelt grønne ; Bægerbladene paa Ryggen 

 og i Spidsen haarede, med hindeagtig Rand, omtrent af Længde 

 med de ved Grunden randhaarede Kronblade; Kapselen bue- 

 krummet, neppe dobbelt saa lang som Bægeret. 



Hele PI. bleggrøn, senere guulgrøn, beklædt med lange, ud- 

 staaende Haar {eglandulosum Koch), undertiden, især oventil, med 

 Kirtelhaar. Kapselen glindsende straaguul. 5 — 8. Ø eller 0. 



Paa dyrket Jord i Mark og Have, saavel paa aabne som skygge- 

 fulde Steder, ikke sjelden og fanden i alle Provindser, men spo- 

 radisk. (Den haarede Form er hos os meget hyppigere end den 

 kirtelbærende). 



614. C. Strigosiim [Fr. fl. hall. p. 78] (Stivhaaret H.) 

 Fr. nov. p. 131; H. 517; F. D. 2536; H. N. I, 38; C. bra- 

 chypetalum Desport., Drej. n. 488; Rchb. 4971. 



Stængelen opret, fra Grunden af grenet eller udeelt; Bla- 

 dene elliptiske eller ovale med en kort Spids; Qvasten fjern- 

 blomstret; Blomsterstilkene (ved Frugtmodningen) 2 — 3 Gauge 

 længere end Bægeret, i Spidsen nikkende; Dækbladene heelt 

 grønne, tilligemed de smalt hindekautede Bægerblade i Spidsei> 



