446 Brassica. XV, 2. 



26. Brassica. Kaal. 



a. Blomsterstanden under Blomstringen en for- 

 længet Klase, Støvdragerne næsten ligelange. 



880. B. oleracea L. (Almindelig K.) F. D. 2056; Rchb. 

 4438. 



Bladene blaagrønne , glatte ; de nedre lyreformet-snitdeelte, 



stilkede, de øvre æg -lancetformede med omfattende Basis; 



Bægerbladene opret-tiltrykte ; Støvdragerne alle oprette; Frøene 



jævne. 



Kr. bleggule. 6—7. Q. 



I vild Tilstand forekommer den ved Strandbredder og er fundet 

 ved Kramnitze paa Lo II. (9). (Fig. i F. D. er tegnet efter Expl. fra 

 den ikke under vor Flora hørende Helgoland). I Haver dyrkes 

 den under en Mængde Afændringer og forekommer undertiden til- 

 fældigt forvildet i Nærheden af Dyrkningsstedet. *1 



b. Blomsterstanden under Blom stringen halvskjærm- 

 formet; de 2 Støvdr. meget kortere end de 



øvrige. 

 881. B. Napus L. (Raps.) H. 728; Drej. p. 226; Rchb. 



4435 y; H. N. XIV, 29. 



Bladene blaagraae, glatte, de nedre stilkede , lyreformet- 

 halvfinnede , de øvre lancetformede med piilformigt omfattende 

 Basis; Bægerbladene oprette eller tilsidst noget udstaaende ; de 

 2 kortere Støvdragere opstigende, de længere oprette; Skulperne 

 udstaaende; Frøene svagt punkterede. 

 Kr. smukt gule. 5—6. Ø eller ©. 



a , oleifera biennis. Toaarig, med stærk Rod (Vinterraps). 



/S, oleifera annua (H. N. X, 32). Enaarig, med tynd Rod 

 (Sommerraps). 



Y 1 rajpifera Metzg. Toaarig, med tyk og kjødfuld Rod 

 (Kaalrabi). 



Findes som vild i Slesvigs Marskegne (efter H.). Formerne a 

 og /?, især den første, dyrkes som Olieplanter, dog i større Maalestok 

 før end nu; y, dyrkes som Foderplante. I de Egne, hvor den dyr- 

 kes, forekommer den hyppigt forvildet. 



