TrifoHum. XVII, 3. 495 



end Røret, den nedre lidet længere end Røret, ikke naaende 

 op til Vingerne ; Bællen opspringende paatværs. 



Bid. have alm. eu halvmaaneformet Plet paa Midten. Kr. ros., 

 sjeldnere hvid. 5 — 9. 



/J, sativum Schreb. Større i alle Dele og mere grenet; 

 Blomsterbovedet stundom ved en Stilk fjernet fra det støttende 

 Blad. 



y^ parviflorum Bab. Blomsterhovcderne aflange, ved eu 



Stilk fjernede fru det støttende Blad, Blomsterne stilkede; 



Bægertænderne af Længde med eller længere ond Kronen. 



Paa Enge og Græsmarker, alm. vildvoxende og dyrket som Fo- 

 dervæxt (/?) over hele Landet, y, (eu meget afvigende Form) iLunde- 

 lumsmosen ved Kbhavn! Hjortenæs ved Sorø! 



976. T. medium L. (Bugtet K.) H. 782; Drej. n. 718; F.D. 

 662 (T. alpestre) og 1273; L. Herb. V, 95; T. flexuosum Jacq. 



Stængelen grenet, med zigzagbøiede Zec^s^^/H-er ; Smaabladene 

 elliptiske eller lancetformede, mod Randen mangegrenet-nervede 

 og heelrandede eller utydeligt saugtakkede ; Axelbladenes frie 

 Deel lancetformet , jævnt sylspidset; Blomsterhovederne enlige, 

 mod Blomstringen ved en Stilk fjernede fra det støttende Blad; 

 Bægerrøret næsten glat ; Svælget med en Haarkrands ; Bællen 

 opspringende paalaugs, forøvrigt som foreg. 



Kr. mørk ros. Hovederne alm. støn-e, men mindre tætblomstrede 

 end hos foreg, og følg. 6 — 7. 



/?, strictum Hartm. Stængelen mere rank. Bladene mere 

 duunhaarede. 



Paa Græsmarker, Bakker, ved Veie og i Randen af Skove alm. 

 udbredt. — /S, i Skygge. 



977. T. alpestre L. (Skov-K.) H. 783; Drej. n. 720; 

 H. N. XIII, 62; L. Herb. I, 17. 



Stængelen rank- opret, alm. udeelt, med rette Ledstyhkcr ; 

 Smaabladene smalt lancetformede , mod Randen fiint og mange- 

 grenet-nervede. Nerverne udløbende i hvasse, men meget korte 

 Takker; Axelbladenes frie Deel sylformet, jævnt tilspidset i en 

 lang, børsteformet Spids ; Blomsterhovederne ofte 2 samlede, tæt 

 omgivne af det beskyttende Blad; Bægerrøret 20nervet, uld- 



