530 Lappa. XIX, 1. 



Svendborg! Tvede (12) og- paa Halv o en: hist og her mellem Aalborg 

 (Dr.) og Nibe (12), Kanders (7), ved det nye Veianlæg S. for Horsens! 

 Veile (12;, Husum! [* 



bb. Blomsterstanden klaseformigt forlænget (Grenene korte). 



1027. 1. minor [Arctium minus Schk. 1. c] (Liden B.) 

 Drej. n. 793; Rchb. XV, 811; H. N. XHI , 6; A. Lappa L. 

 (tildeels) H. 829 (var. minus). 



Bladene grovt tandede, spidse eller budte, de nedre hjerte- 

 formede ; Blomsterkurvene før Udspringningen ægformede , efter 

 samme fladtrykt -kugleformede, tyndt filtede; alle Kurvbladene 

 sylformede , hagekrummede , de ydre udstaacnde , grønne , i 

 Spidsen skidengule, de indre oprette, lidet bredere, heelt 

 grønne. 



Hele PI. graagrøn , lavere (1*2 — 2W) og mere sammentrængt 

 end de øvrige Arter; Kurvene neppe mere end halvt saa store som 

 hos følg. Kr. blegrød; Støvdr. lila. 7—8. Q. 



Ved Veie og Gjterder, især omkring Byer, meget alm., især i 

 Landets magrere Egne, hvor den ofte er den eneste forekommende Art. 



1028. L. illternicdia [Arct. intormed. Lge. mscr. (1843), 

 Haandb. 1 Udg. n. 1000] (Skov-B.) Rchb. XV, 812; A. Lappa /?, 

 majuscula Hartm. Skand. fl. ed. 4 p. 260 (?) ; Lappa minor * 

 campestris Fr. S. Veg. Se. p. 5. 



Bladene spidse, fjernt og svagt tandede, de nedre hjertefor- 

 mede; Blomsterkurveiie store, tyndt filtede, før Udspringningen rund- 

 agtige, efter samme ægformede ; alle Kurvbladene hagekrummede, 

 de ydre nedbøicde, sylformede, grønne, i Spidsen skidengule, 

 de mellemste udspærrct aabne, de indre oprette, lancetforraede, i 

 Spidsen morkrøde; Skalfrugterne mere end dobbelt saa store 

 som hos foreg. 



Hele PI. mørkgrøn, Stgl. ofte rødlig. Hølere end de øvrige 

 Arter (3 — 5*), men tillige af slankere Væxt. Kr. ros., Støvdr. blaae. 

 7-9. G. 



Paa skyggefulde Steder saavel i Skove og Krat som ved levende 

 Hegn, ikke sjelden i Danmarks Skovegne (Østkysten af Halvøen og 

 paa Øerne). 



Anm. Denne Art, som jeg i flere Aar har iagttaget og adskilt, 

 er nærmest beslægtet med foreg., og Mange ville kun ansee den for en 

 Skovform af denne. Da den imidlertid afviger ikke hdet, saavel ved 



