656 Inula. XIX, 2. 



3 — 4' høi. Blomsterkurvene meg-et store. 7 — 8. T|. 



Paa fugtig Grund omkring Landsbyer o. a. beboede Steder, hist 

 og her i alle Provindser, hyppigst paa LoZ/. -Fa/« fer! Paa de fleste 

 Steder formodenlig forvildet fra Dyrkning i ældre Tid som en anseet 

 Lægeplante, dog er den funden i J. paa Kalkbakker S. for Haralds- 

 kjær, som det synes vildvoxende (9). *" 



39. 8olidago. Gyldenriis. 



1084. S. Yirga aurea L. (Almindelig G.) H. 862; Drej. 

 n. 833; F. D. 663; Rchb. XVI, 911. 



Bladene elliptiske eller lancetformede, nedentil afsmalnede 

 i en vinget Bladstilk, de nedre saugtakkede , de øvre ofte 

 heelrandede; Blomsterkurvene paa længere eller kortere Grene 

 fra Bladhjørnerne, danne en forlænget, enkelt eller sammensat 

 Klase med oprette Grene. 



PI. næsten glat. Var. i Henseende til Høiden, Bladenes Brede 

 og Grenenes Længde o. s. v. 7 — 9. IJ. 



I Kratskove, paa udyrkede Bakker, Diger o. s. v., i de fleste Egne 

 af Landet alm. , sjeldnere i det sydvestl. Sj. (17) og Lo IL- Falst. ! 



t S. canadensis L. Bladene smalt lancetformede , heel- 

 randede, Blomsterstanden en Top, sammensat af bueformigt 

 udstaaende, ensidige Klaser; Kurvene mindre. 



40. Erigeron. Bakkestjerne. 



t 1085. E. canadensis L. (Kanadisk B.) H. 852; Drej. 

 p. 269; F. D. 1274; Rchb. XVI, 917. 



Stængelen stivhaaret-ru ; Bladene linie -lancetformede, stiv- 

 haarede, især i Randen; Rodbladene noget bredere foroven, ^i 

 Spidsen svagt tandede ; Blomsterstanden en forlænget Top, sammen- 

 sat af mangeblomstrede Klaser paa oprette Grene; Kurvbladene 

 glatte, i Spidsen randhaaret-saugtakkede. 



Stgl. grøn. Kurvene meget mindre , men talrigere end hos følg. 

 Straalekr. hvidgule. 7—8. Ø. 



Oprindelig indført fra Nordamerika, forekommer nu paa enkelte 

 Steder som Ukrud, f. Ex. Sj. Helsingør (H.), Nestved (Dr.) ; Lo II. 

 Stokkemarke (19); Thorseng v. Bregninge! F. Hofmansgave (18), 

 Svendborg (H.), SI. Haderslev (16). • 



