Carex. XXI, 3. 607 



agtigt glindsende Udseende. 5—6. T|. Forekommer hyppigst med 

 stærkt forgrenet, ofte pyramideformet Top, men var. 



/J, simplicior And. (Cyp. Scand. p. 67). Blomsterstanden 



et sammmenknebet, eukelt-sammeusat Ax med fjerne, siddende 



eller meget kortstilkede Smaaax. 



I Moser og Kjær rneget alm. jS, med Hovedarten, sjeldnere, f. Ex. 

 Flommen ved Sorø! * 



y. Muricatæ. Rodstokken sammentrængt; Axene grønlige, Frugterne 

 udspærrede, længere end Dækskjællene. 



1178. C. divulsa [Good. 1. c. p. 160] (Mellembrudt S.) 

 H. 924; Drej. n. 900; F. D. 1280; Rchb. 570; And. III, 20; 

 H. N. VI, 80 (C. paniculata simplex). 



Straaet fiint, 3-kantet, foroven ru, lidet nikkende; Axet 

 forlænget, mellembrudt; de nedre Smaaax fjerntsiddende, ofte 

 stilkede, sammensatte og med et Dækblad ved Grunden; Dæh- 

 skjællene ægformede, braadspidsede , hvid-hindeagtige med grøn 

 Rygnerve; Frugterne æg-kegleformede, plau-convexe, nerveløse, 

 tilspidsede i et tokløvet, randhaaret-ru Næb. 



1—1 Va' høi, frisk grøn. 6—7. Tj. 



I skyggefulde Skove, sjeldnere ved Gjærder, sporadisk og ikke 

 alm., men funden i alle danske Provindser. 



1179. C. muricata L. (Spidskapslet S.) H. 923; Schum. 

 n. 776; Drej. n. 899; F. D. 1526; Rchb. 561; And. III, 19; 

 H. N. IX, 84. 



Straaet opret; Smaaaxene tætsiddende og stilkløse, danne 

 et fortløbende eller kun lidet afbrudt Ax; Dæhshjællene bruunt- 

 hindeagtige med grøn Rygnerve; Frugterne svagt nervede ved 

 Grunden, mere vandret udspærrede; forøvrigt som foreg. 



Omtrent 1' høi. 6—7. TJ. Hyppigt forekommer^en Var. (eller 

 rettere Monstrositet) med store, hindeagtigt opblæste og krurabøiede 

 Frugter. Var. devsuden: 



a, vulgaris (C. contigua Hopp.) Axet tæt, med 4 — 6 

 Smaaax; Dækskjællene mere bruunagtige. 



/J, virens (And. III, 18, Rchb. 562; F. D. 2608; C. vi- 

 rens Lam., C. muricata Hopp., C. nemorosa Lumnitz.) Axet 



