608 Carex. XXI, 3. 



forlænget, med flere Smaaax, det nedre ofte adskilt fra de 

 øvrige og med et Dækblad ved Grunden; Dækskjællene mere 

 grønne. 



Almindelig over hele Landet: a, ved Gjærder, paa Græsmarker 

 og høie Enge ; /S, i Skygge. 



Anm. Formen jS, kommer meget nær til foreg. Art, og har af 

 nogle Forff. været sammenblandet med hiin, af andre benyttet til at 

 forene de 2 Arter. Da dog flere Artsmærker og et forskjelligt Habitus 

 tilraade Adskillelsen, har jeg med de fleste nyere Forff. vedligeholdt 

 denne. 



1180. C. Tulpiua L. (Ræve-S.) H. 922; Scbum. n. 781 ; 

 Drej. n. 898; F. D. 308; Rchb. 564; And. III, 17; H. N. 

 IX, 83. 



Straaet opret, skarpt- og ru-trekantet, med concave Sider ; 

 Axet tæt, dobbelt sammensat, med stilkløse, tætsiddende eller 

 ved Grunden lidet adskilte Smaaax; Dækskjællene ægformede, 

 langt braadspidsede , bruunt-hindeagtige med grøn Rygnerve, 

 lidet kortere end de ægformede, plan-convexe , svagt 5—7- 

 nervede, i et tokløvet, ru-saugtakket Næb tilspidsede Frugter. 



IV2— 3' høi. Kraftigere og med bredere Blade end de foreg. 

 6—7. H. Var. 



/J, nemorosa (Rchb. 563; C. nemorosa Rebent., H. 923). 

 Axet forneden mellembrudt, med forlængede Dækblade; Dæk- 

 skjællene blegere. 



Paa vaade Enge, i fugtige, lerede Grøfter, alm. /S, en Skygge- 

 form (analog med /S. af foreg. Ai't), sjelduere end Hovedarten. 



bb. Hyparrhenæ. Smaaaxene forneden o. 



«. Contiguæ. Smaaaxene tætsiddende eller de nedre lidet adskilte, 

 i Regelen længere end de hindeagtige Dækblade. 



««. Frugterne vandret udspærrede. 



1181. C. stellulata [Good. 1. c. p. 144] (Stjerneaxet S.) 

 H. 928; Schum. n. 772; Drej. n. 905; Rchb. 560; And. IV, 

 37; H. N. X, 84; C. muricata F. D. 284 (ikke god). 



Straaene tueformigt samlede , oprette , trekantede , jævne 

 eller foroven lidet rue; Smaaaxene 3 — 5, rundagtige, lidet 

 adskilte; Dækskjællene ægformede, budte, brune med hinde- 



