610 Carex. XXI, 3. 



1 — 2' hoi. Bid. lang^e, gmilgrønne; Dækskjællene brune med 

 hvid-hindeagti^ Rand og- grøn Rygnerve. Var. med et bladagtigt 

 forlænget Dækblad ved Grunden af det nederste Smaaax. 6. T^. 



I Moser og fugtige Skove, ikke sjelden. 



1184. C. canpscens L. (Kortkapslet S.) Drej. n. 908 f 

 F. D. 285; Rchb. 546; And. IV, 39; H. N. XI, 80; C. curta 

 Good., H. 927; Schum. n. 973 — 74 (C. curta og canescens). 



Rodstokken sammentrængt, med korte Udløbere; Straaene 

 i Tuer, oprette, trekantede med concave Sider, mod Spidsen 

 lidet rue ; Smaaaxene 5 — 8, oval -kølleformede, afvexlende eller 

 3-radede, de nedre adskilte; Dækskjællene bredt -ægformede, 

 braadspidsede, kortere end de taglagt-tiltrykte , ægformet-ellip- 

 tiske , convexe , svagt nervede , i et kort , utydeligt udrandet 

 Næh tilspidsede Frugter. 



Omtr. V høi. Hele PI. blaagrøn. Dækskjællene straagule med 

 grøn Rygnerve. 6 — 7. IJ. 



jj, tenuis O. F. Lang (Linnæa 1851 p. 538). Spædere^ 

 med mere rue Straa, smalere og slappere Blade, Smaaaxene 

 neppe halvt saa store som hos «; det nedre ofte omgivet af' 

 et bladagtigt Dækblad. 



I fugtige Skove, alm. udbredt. jS, SI. Marieskoven ved Flens- 

 borg! Wittensee (20). 



Anm. Formen /S, er ikke lidet afvigende fra Hovedarten og i 

 Udseende langt mere lig den nærbeslægtede C. vitilis Fr. (C. Personii 

 Sieb.), saa at hvis den ikke afveg fra denne ved mindre dybt ud- 

 randede Frugter, hvilket angives som det vigtigste Skjelnemærke 

 mellem C. canescens og C. vitilis , vilde jeg uden Betænkning have 

 henført den til sidstnævnte, uanseet at denne er en alpinsk Plante. 

 Den slesvigske Form danner altsaa et forbindende Led mellem de 2 

 Arter, og jeg anbefaler den til nærmere Undersøgelse i den frie Natur. 



1185. C. brizoides L. (Bævre-S.) H. II, 270; F. D. 2180^ 

 Rchb. 548; And. III, 24. 



Rodstokken med Udløbere; Straaene oprette, skarpt og ru- 

 trekantede; Axet kort, toradet, med omtrent 5, tætsiddende, 

 elliptisk-lancetformede , bueformigt udbøiede Smaaax; Frugterne 

 æg-lancetformede, nerveløse, fra Grunden til Spidsen randhaaret- 

 rue, tilspidsede i et tokløvet Næb ^ lidet længere end de Ian- 

 cetformede, spidse Dækskjæl. 



