146 Lysimachia. V, 1. 



Z6. Lysimachia. Fredl5s. 



a. Naumburgia Monch. Kronen dybt 5-deelt med 5 Tænder 

 mellem Fligene. 



294. 1. thyrsiflora L. (Gulddusk). H. 230; F. D. 517; 



Naumburgia Drej. n. 225. 



Stængelen opret; Bladene modsatte, sjeldnere krands- 

 stillede (Vs eller V4)5 siddende, smalt lancetformedc; Klaserne 

 stilkede i Bladhjornerne, tætblomstrede , ovale; Kronfligene 

 linieformede; Stovdragerne sammenvoxne til en kort Ring. 



Klaserne udvikles kun fra de midterste Blade paa Stængelen. Bla- 

 dene punkterede, Kr, guul. 6 — 7. TJ. 



I Kjær, ved Bredderne af Aaer og Soer, alm. i Sjæll. og paa Halv- 

 uen (især dens vestlige Egne), sjeldnere i det sydlige Fyen og paa 6erne. 



I 

 b. Lysimastrum Duby. Kronen uden Tænder mellem Fligene. 



aa. Stovdragerne ved Grunden sammenvoxne ; Blomsterne i Klaser fra 

 de ovre Bladhjorner. 



295. L. vulgaris L. CAlmindelig F.) H. 229; Drej. n. 

 222; F. D. 689. 



Stængelen opret; Bladene modsatte eller krandsstillede 

 (Vn — V)? meget kortstilkede, fjernervede, elliptiske eller 

 lancetformede, paa Underfladen duunhaarede; Klaserne halv- 

 skjærm formede^ danne en Top; Bægerfligene æg-lancetformede. 



Var. i Henseende til Bladenes Brede og Antal i Krandsen, samt Be- 

 klædningen og Blomsterstilkenes Længde. Kr. guul. 6—8. T|. 



Ved Sobredder, paa Enge mellem Krat, i Moser o. s. v., alm. udbredt. 



bb. Stovdragerne frie, Blomsterne enlige i Bladhjornerne. 



296. 1. nummularia L. (Pengebladet F.) H. 231; Drej. 

 n. 223; F. D. 493. 



Stængelen krybende; /^/adene modsatte, kortstilkede, fjer- 

 nervede, hjerteformet-kredsrunde eller ovale, budte, glatte; 

 Bægerfligene hjerteformede, spidse. 



Kr. guul, tilligemed Bladene med mere eller mindre talrige, (under 

 Lupen synlige) blodrode Punkter. Blomsterstilkene snart kortere, snart 

 længere end Bid. 6—7. 'J|. 



Paa Enge, ved Randen af Veie og i fugtige Skove, .ikke sjelden, 

 især meget hyppig i det sydlige Sjæll. og Fyen samt paa 6erne. 



