Ribes. V, 1. 159 



Tornene enkelte eller tregrenede; Bægeret klokkeformet, 

 med ovale, skfdent rode Flige: Kronbladene omvendt-ægfor- 

 mede, riidlig-bleggronne. 



Bladene mindre end hos de folgende Arter; Bladstilkene randhaa- 

 rede af grenede, i Spidsen kirtelbærende Haar. Bærrene lysgronne, 

 sjeldnere rode. T^. 



a, puhescens (R. uva crispa L.) Frugtknuden duunhaaret, 

 den modne Frugt glat. 



jS, glandulosum (R. Grossularia L.) Frugtknuden og den 

 modne Frugt beklædt med Kirtelhaar. 



I Kratskove og ved Gjærder alm. Dyrkes hyppigt under flere For- 

 mer paa Grund af de velsmagende Frugter. 



b. Ribesia DC. Stængelen tornids. Blomsterne i Klaser, 

 aa. Klaserne hængende, Dækbladene kortere end Blomsterstilkene. V* 

 .330. R. nigrum L. (Solbær) H. 275; Drej. n. 274; F. 

 D. 556. 



Bladene 3 — 5-lappede, paa Underfladen kirtlet-punkterede; 

 Dækbladene sylformede; Bægeret duunhaaret med ovale Flige; 

 Kronbladene ovale eller omvendt-ægformede. 



Har en temmelig stærk og ikke ubehagelig Lugt. Blst. gronne; indv. 

 viol., Bær sorte (af krydret Smag). 5—6. Tj« 



I fugtige Skove, ved Bredderne af Bække og Aaer, sporadisk og 

 ikke meget alm., hyppigst i det nordostlige Sjæll. Dyrkes alm. i Haver. 



331. R. rubrum L. (Ribs). H. 272; Drej. n. 273; F. 

 D. 967; H. N. IV, 57 (var.j. 



Bladene 3 -5-lappede, paa Underfladen duunhaarede 

 eller tilsidst glatte; Dækbladene ægformede; Bægeret glat, Fli- 

 gene og Kronbladene spadeformede. 



Blst. gronne, Bær rode (syrlige). 5-6. Tj. 



Paa lignende Steder som den foreg., men mere alm. udbredt. Dyr- 

 kes alm. i Haver under forskjellige Former i Henseende til Bærrenes 

 Storrelse og Farve. 



bb. Klaserne oprette. Dækbladene længere end Blomsterstilkene. Tvebo. 



332. R. alpinum L. (Fjeld-R.) H. 274; Drej. n. 272; 

 F. D. 968; H. N. XIII, 56. 



Bladene 3-fligede med dybt og dobbelt saugtakkede 

 Flige, paa Overfladen tiltrykt-haarede; Klasestilkene og de Ian- 



