Stellaria. X, 3. 273 



6—7. T\. Kronbld. snart dobbelt saa lange, snart kun lidet længere 

 end Bæg. Var. desuden: 



a, glauca. Hele Planten blaagron. 



j^5 viridis. Bladene frisk-gronne. 

 I Hængedynd, Torvmoser og fugtige Enge alm. («, hyppigere end /5.) 



592. S. graminea L. (Græsbladet F.) H. 492; Drej. 

 n. 469; F. D. 2116; Rehb. 4911. 



Stængelen 4-kantet, fra Grunden af grenet, med svage, 

 opstigende eller udstrakte Grene', Bladene lancetformede eller 

 linieformede, tilligemed Dækbladene ved Grunden ofte rand- 

 haarede; Blomsterne i endestillet, fjernt- og mangeblomstret 

 Qvast med efter Blomstringen udspærrede Blomsterstilke', 

 Bægerbladene lancetformede, 3-nervede, af Længde med eller 

 kortere end de næsten til Grunden klovede Kronblade', hap- 

 selen elliptisk eller oval, lidet længere end Bægeret. 

 Bid. morkgronne, glindsende. 6—8. ^. Var. 



a, grandiflora {$). Blomsterne storre; Kronbladene 

 næsten dobbelt saa lange som Bægeret; Stovdragerne lidet 

 kortere end Kronbladene, med rodt Stov. 



j9, paiviflora (J). Blst. mindre; Kronbladene omtr. af 

 Længde med Bæg. , Stovdr. kortere end Frugtknuden , med 

 guult Stov; Griflerne næsten ligelange med Kronbld. 



y^ spathulata Rchb. 1. c. 4910. Bladene paa de blom- 



sterlose Rodskud omvendt-ægformet-elliptiske, kortstilkede. 



Paa Græsmarker, hoie Enge og ved Gjærder, alm. udbredt («og/S); 

 y, i en Groft ved Flaskekroen ! 



b. Bladene stilkede, med ved Grunden afrundet Bladplade; Stængelen 

 (idetmindste for en Deel) haaret. 



593. S. media [Vill. delph. 3, 615] (Fuglegræs). Drej. 

 n. 465; Rchb. 4904; Alsine L., H. 318; F. D. 525. 



Mangestænglet; Stænglerne opstigende eller udstrakte, 

 trinde, ensidigt haarede; Bladene æg -hjerteformede, med 

 randhaaret Bladstilk, forovrigt glatte, de overste (1 — '3 Par) 

 stilklose, elliptiske; Blomsterstanden qvastformet; Llomster" 

 stilkene ensidigt haarede, efter Afblomstringen tilbagebciicde; 



Haandb. i den danske Flora. 18 



