304 Rubus. XII, 3. 



(Opret K.) H. 563; Arrh. monogr. rub. p. 19; F. D. 1992; 

 H. N. VI, 44. 



Aars skuddene oprettej i Spidsen lidet boiede, forneden 

 trinde, foroven svagt kantede, med faae, svage og rette Torne; 

 IJladene 5 — T-koblede, paa de hlomsterb ærende Stængler 3 — 5- 

 koblede, paa begge Flader griinne; Blomsterstanden halv- 

 skjærmformet, faablomstret; Bægerbladene udvendig gronne med 

 hvid Rand; Kronbladene omvendt- ægformede. 



Kr. hv., ell. blegrodc, Fr. morkiode. glindsende, ofte feilslaaende. 

 6-7. 



I Krat, ved Gjærder og paa udyrkede Marker, hyppig i Landets 

 magre Egne, hvor den ofte er den eneste forekommende Art, især paa 

 Halvoen og i Nordsjælland. 



660. R. plicatus [Whe. ifc N. E. 1. c. t. 1] (Brombær) 

 R. fruticosus L., Arrh. p. 23; Drej. n. 520; H. N. V, 51. 

 (R. nitidus Whe. t. 4 horer til samme Art). 



Aarsskuddene oprette, i Spidsen bcliede, furet -5-kantede5 

 glatte, med stærke, fjerne, paa Midten af Stængelen skjæve, 

 foroven og paa de blomsterbærende Stængler seglkrummede 

 Torne', Bladene 5-koblcde, foldet- rynkede, paa begge Flader 

 gronne, glindsende, paa Overfladen næsten glatte, paa Un- 

 derfladen duunhaarede eller tiltrykt- silkchaarede. Endebladet 

 hjerteformet, de (ivrige ægformede, tilspidsede, de 2 nedre 

 kortstilkedej Blomstcrstænglernes Blade 3- -5-koblede, med 

 ægformet- elliptiske Smaablade ; Blomsterstanden halvskjærm- 

 formet; Bægerbladene udv. gronne med en hvid Rand, ved 

 Modenheden tilbageboiede; Kronbladene rundagtigt- ovale eller 

 omvendt-ægformede. 



Kr. hv, ell. lys -ros., Fr. sorte, glindsende, velsmagende, noget 

 syrlige. 6—7. 



da disse saavel i Gjennemsnit som i Henseende til Torne og Blade 

 ere indbyrdes meget afvigende. De Dele af Planten, som afgive 

 de mindst foranderlige Kjendetegn ere Stængelens Gjennemsnit, 

 Tornene, Blomsterstanden og de modne Fiugter. Ved enhver Art 

 har jeg sogt at angive det typiske Forhold uden at tage Hensyn til 

 de tilfældigt afvigende^ især de i Skygge forekommende Former, 

 som ofte ere saa forskjellige fra Hovedarten, at de blive ukjendelige 

 eller idetmindste vanskelige at henfore til en bestemt Art (Skygge- 

 formerne have alm. tyndere og mere gronne Blade). 



