381 



YIII, 2i; Cochlearia L., Rchb. 4262; Arraoracia nisticana 

 Fl. TNett., H. 705; Drej. n. 651. 



Rodbladene langstilkede, ægformet- ovale, rundtakkede; 

 Stængelbladcne siddende, lancetformede, de ovre heelrandede, 

 de mellemste saugtakkede, de nedre halvfinnede; Skulperne 

 kugleformede*), meget kortere end de oprette Blomsterstilke, 



Roden lang, tapformet, Rodbid. meget store. 2—3' hoi. Kibld. hv. 

 6-7. ^4. 



Paa Stryno (som det synes, vildvoxende: 12). Dyrkes i Haver og 

 paa fugtige 3Iaiker, og forekommer derfra forvildet. 



838. N. officiuale [R. Br. hort. Kew. ed. 2, IV, 110] 

 (Almindelig B.) Drej. n. 668; Rchb. 4359; Sisymbriura 

 Nasturtium L., H. 716; F. D. 690. 



Stængelen fra en nedliggende Rodstok opstigende; Blade- 

 ne lyreformet-fjersnitdeelte, med 2 — 4 Par rundagtigt-ægfor- 

 mede, rundbugtede eller heelrandede Afsnit; Skulperne linie- 

 formede, trinde, opstigende, af Længde med eller længere 

 end de nedboiede Blomsterstilke. 



Fra Stængelens nedre Bladhjorner udgaae knippestillede Trævle- 

 rodder. Krbld. hv. 6—7. TJ. Var. meget i Henseende til Hoiden, Smaa- 

 bladenes Storrelse og Form o. s. v. 



/?, siifolium (Rchb. 4361} Stængelen tyk og meget hoi, 

 Smaabladene store, æg-lancetformede. 



y^ microphyllum (Rchb. 4360) Stængelen tyndere og 



lavere, Smaabladene kortstilkede, meget smaae. 



Ved Bredderne af Bække, Kilder og Grofter, hist og her, men ikke 

 overalt lige alm. /3, i selve Vandet; y, paa mere tor Grund, f. Ex. Sj. 

 Svinninge ! J. Kolding (28). "* 



b. Kronbladene gule {Brachyolobus DC), 

 aa. længere end Bægerbladene. 



839. N. amphibium [R. Br. 1. c] (Vand-Peberrod). 



O Skulpens Form hos Arterne i denne Slægt danner en Overgang fra 

 denne til folg. Orden, og nogle af Arterne hore derfor strængt ta- 

 get til Siliquosa. At adskille de kortskulpede i en egen Slægt (Ro- 

 ripa Bess., cf. Gren. & Godr. fl. Fr.) fra de langskulpede, er unatur- 

 ligt, da idetmindste alle Arterne med gule Kronbld. ere saa nær 

 beslægtede, at de nodvendigviis maa forenes i een Slægt. 



