384 Hesperis. XV, 2. 



Rodbladene lancetformede; Stængelbladene ægformet-ellip- 

 liske, tilspidsede, tandede; Kronbladene omvendt-ægformede, 

 budte eller svagt udrandede; Blomsterstilkene udstaaende, 

 flere Gange kortere end den opstigendej valseformet-knudrede 

 Skulpe. 



Bid. nie. Kr. viol. eller hv., vellugtende. 6—7. 1|. 



IKralskove oofvedGjærder, sjelden: Sy. Helsin^or, Taarbæk, Springf- 

 forbi (H.); F. Fjellebro (KylL), Ulriksholm, Vissenberg, Hindsgavl (H.); 

 J. Jensgaard (Kyll.), Gjærder ved Kolding! Forekommer desuden hist 

 og her forvildet ved Haver, hvor den dyrkes som Siirplante. 



Anm. Den dyrkede Form (H. matronalis L.) er (efter Koch) ikke 

 væsenligt forskjellig fra den vilde (H. inodora L.) undtagen deri, at 

 den sidste kun lugter om Natten. 



ZO. Turritis. Taarnurt. 



845. T. glabra L. (Glat T.) H. 726; Drej. n. 661; F. 

 D. 809; Rchb. 4346. 



Stængelen stivt-opret, de nedre Blade stilkede, lancetfor- 

 mede, tandede eller halvfinnede, rue af 3-grenede Haar, de 

 ovre piilformigt omfattende, heelrandede, glatte; Skulperne 

 tiltrykte til Stængelen, mange Gange længere end de oprette 

 Blomsterstilke. ^ 



IV2— 3'hoi. Hele PI. blaadugget. Kr. guulhvide. 6—7. 0. 



Paa Marker, ved Groftevolde o. a. torre Steder alm. 



21. Arabis. Gaaseniad. 



a. Stængelbladene talrige, med halvt-omfattende Basis. 



846. A. hirsuta [Scop. fl. carn. 2, 30] (Stivhaaret G.) 

 Drej. n. 660; Rchb. 4342; H. N. XII, 50; Turritis L., H. 

 726; F. D. 1040. 



Stængelen opret; Rodbladene kortstilkede, omvendt-æg- 

 formet-lancetformede, fjernt og svagt saugtakkede; Stængel- 

 bladene siddende, med hjerteformet Basis, halvt-omfattende, 

 saugtakkede; Skulperne tiltrykte til Stængelen, mange Gange 

 længere end de oprette Blomsterstilke', Klapperne med en 

 tydelig Midtnerve; Froene tydeligt vingede. 



y<2—V hoi. Stgl. ved Grunden stivhaaret, alle Bid. haarede af 

 grenede Haar. Kronbld. hv. 5—6. Ti. 



Paa Bakker, især paa Leer- eller Kalkgrund, ved Gjærder, sjeld- 



