568 Salix. XXII, 1. 



I. (II) Diandria. 

 1. Salix. Piil.*) 



a. Amerinae Fr. (SUjorpile) Raklerne stilkede, med bladet Stilk, udvik- 

 les samtidigt med Bladene; Rakleskjællene ensfarvede; Blomsterne (idet- 



mindste ^) med 2 Kirtler ved Grunden, 

 aa. Fragiles. Træagtige med skjore Grene, afFaldendc J Rakleskjæl. 

 1220. S. pentaiulra L. (Laurbær-P.) H. 9S0; Fr. mant. 

 1, p. 41; Drej. n. 957; F. D. 913; Rchb. fl. g. XI, 1268; 

 H. N. IX, 60. 



Bladene ægformet-elliptiske, spidse, fiint og kirtlet-saug- 

 takkede med flere Kirtler ved Grunden af Pladen, mork- 

 gronne, glatte; Stovdragerne o — 7. med haaredc Stovtraade; 

 Kapselen glat, kortstilket; Stilken 2 Gange længere end Kirt- 

 lerne; Griffelen a-f Middellængde, Arrene i Spidsen 2-klovede. 



Saavel Grene som Blade glindsende, glatte. §— f (den sildigst blom- 

 strende af de danske Pile), T^. 



I Moser og fugtige Kratskove ikke sjelden. 



Anm. Axelbladene beskrives som „ovalæ, rertæ" ; jeg har kun 



*) Pilearterne maa undersoges deels om Foraaret under Blomstringen, 

 deels senere paa Aaret naar Bladene ere fuldkomment udviklede, 

 til hvilken Tid ogsaa Axelbladene forst kunne tydeligt erkjendes, 

 medens disse ofte paa de yngre Grene ere ufuldkomne eller endog 

 aldeles ikke tilstede. Stomlragernes Antal er hos de fleste Arter 2, 

 og kun naar et andet Antal findes, er dette udtrykkeligt nævnt i 

 Beskrivelserne. En stor Deel af de her anforte Pile ere ikke oprin- 

 deligt indenlandske, men da det om mange er vanskeligt at afgjore 

 hvorvidt de ere vildvoxendc eller ikke, ere alle Arter, som ikke ere 

 fundne i Moser o. a. udyrkede Steder og altsaa oiensynligt tilhore 

 vor Flora, betegnede med f. Blandt disse ere nogle kun fundne 

 paa faaeSteder forvildede og aldeles sikkert indforte, andre plantes 

 overalt og ere at betragte som acclimatiserede. Flere Arters frem- 

 mede Herkomst antydes ved at Spidserne af de unge Grene bort- 

 fryse om Vinteren, eller derved at kun det ene Kjon findes hos os. 

 (Efter Fries forekomme af de nordligere Arter mod disses Syd- 

 grændse kun ^, af de sydlige mod Nordgrændsen kun Q). De fleste 

 dyrkede Pile, selv de som efter deres Natur have en hoi Stamme, 

 sees her i Landet næsten altid kun som Buske, fordi Grenene af- 

 kappes og benyttes til Gjærder, Kurve o. s. v. 



