901 



næsten linieformede, spredte, kjertelhaarede, helrandede eller i den 

 øvre Del tandede. Blom ste rue meget talrige, samlede i en pyra- 

 mideformet eller aflaug Top, hvis Forgreninger ere kjertelhaarede. 

 Bægeret kj ert elhaaret, rødligt, klokkeformet, omtrent til Midten 

 fliget, med æg- eller lancetformede Flige. Kronbladene af Bæ- 

 gerets dobbelte Længde, hvide, spadedannede, i det Mindste nedentil 

 noget randhaarede. Fleraarig; blomstrer i August. Den varierer me- 

 get i Størrelse, fra kuu et Par Tommer, alm. V2 — 1'? j^ ligetil 2' høi. 

 Bladene variere i Bredde. 



P maculata Hartm. 1. c. "Mindre, med smalere Top, bredere 

 og kortere, rødprikkede Kronblade ; Rodbladene omvendt ægdannede". 



Ud bredelse: I lodrette Klipperifter, sjeldnere paa mindre stærkt heldende 

 Klipper og mellem Stene, især hyppig i Bergens og Throndhjcms Stifter, 

 hvor den i største Mængde findes i de inferalpine trange Dalfører og ved Fjord- 

 bredderne, lige fra de inderste Fjeldegne og ofte lige ud til Forbj ergene og Øerne 

 ved Havkanten (saasoni paa Øerne, selv i den sydlige Del af Bergens Stift, ved 

 Bergen, Christianssund, Valdersund i Fosen o. m. a. St.) ; den synes at være 

 sjeldnere paa Fjeklene, men gaar dog undertiden op over Birkegrændsen: Sogn 

 til 3800' (!), Merakerfjeldene til 3600' (O. Schiøtz); i Christians sand s Stifts 

 nordligste Dele sjeldnere, sydover til Byglandsfjorden (Lindblom), Silgjord (Wille), 

 ja endog paa Valberg ved Kragerø (Lindeberg og Homann); i Christiania og 

 Hamars Stifters vestligere og nordligere Fjeldtrakter og Fjelddale tem. alm., 

 sjeldnere i de østligste Dele (Røros, Tønsæt), til og undertiden over Birkegrænd- 

 sen, sjelden (f. E;c. i Valdersfjeldene) lige til Vidiegrændsen (!j; i de lavere Dele 

 af Østlandet sjelden, saasom i Ringsaker (Bl.), Land (Printz), Krogkleven (Bl.) 

 ogpaa HortcrkoUen iLier(!). I Nordland saavel paa Øerne ved Havet (Alstenø, 

 Lofoten etc.) som i de indre Fjeldtrakter (Rånen, Balvand i Salten), men sjeld- 

 nere paa Fjeldene; mod Nord sparsommere til Vestfi n m arken : Alten og Øx- 

 fjord (70" 12 — 16', Norman); i Østfinmarken vides den ikke at være fundet. 

 Etl meget lang- og smalbladet Form findes i Romsdalen (Lindblom) ! og efter 

 Beskrivelsen i Solnordalen i Ørskog paa Søndmøre (Strøm). 8 maculata, 

 som maaske turde være en Bastard med Følgende, ved Balvand (Læstadius, 

 Arne 11). 



Anm. I Sclskab med S. Cotylcdon og S. aizoides har jeg paa Stora- 

 skarets Lerglimmerskifere i Vik i Sogn fundet en steril Saxifraga, som synes at 

 være en Bastard af disse to Arter. Bladene linieformig spadedannede, noget spidse 

 og lidt randhaarede, næsten eller ganske helrandede eller oventil lidt tandede, enkelte 

 i Toppen udskillende Kalk, tykke og læderagtige, i mangebladede Rosetter. Den i 

 min Sogneflora p. 149 omtalte Form, som Lindblom fandt i Romsdalen, har jeg 

 senere, ved Undersøgelse paa Stedet, fundet kun at være en Varietet af S. Co- 

 tylcdon. 



