909 



i Vidie- og Lavbeitet, fra den noi'dlige Del af Christianssands Stift: 

 Vatndal, Suldal, omtr. 59° 30', Gausta (Lindblom, Bl.) lige til Nordkap, 

 71" 10' (Wahlenb.) og Varanger (Th. Fries) tem. alm.. I Bergens og Thrond- 

 hjems Stifter kun paa de østligere Fjeldc, i Nordland og Finmarken lige ud til 

 Havet. Den gaar kun i de allernordligste Dele af Landet ned i lavere Egne; 

 søndenfjelds er den allerede sjelden i Birkeregionen og gaar kun i trange Dale 

 undtagelsesvis lavere ned, f. Ex. i Kornbeltet ved Hoft i Lom (Norman), i Lær- 

 dal i Sogn endog I. '50—200' ved Bøarfos; i Sogn til 5400' (Wulfsberg). 



S. CÆSPITOSA L. Sp. 578. Gunn. Fl. N. n. 1047. Hartra. 1. c. 

 p. 137. S. groenlandica L. Gunn. 1. c. n. 689. S. decipiens 

 Ehrh. (if. Koch). 



Tegn. Sv. B. tab. 731. Fl. D. tab. 1388. Gunn. Fl. N. 3 

 tab. VIL 



Exsicc. Fr. Herb. norm. fase. III n. 35. 



Fra Roden udgaa talrige tætbladede, sterile Skud, som 

 tilsammen danne mere eller mindre faste Tuer og 1 — 5" høie, 

 kjertelhaarede, (naar Blomsterstanden undtages) udelte, oprette Stengler. 

 Bladene tæt sammenhobede ved Roden, de nederste visnende, mod 

 Grunden kileformig afsmalnende, uden eller med en kort vinget Stilk, 

 oventil 3 — 5-lappede, med fremadrettede, aflangt lancetformede, 

 budte Lapper, kjertlet randhaarede, de paa Stengelen faa, med linie- 

 formede Lapper og ofte meget smaa, ganske udelte og linieformede. 

 Blomsterne enlige eller i 3 — 5-blomstrede Kvaste med jevnbøie 

 Grene i Enden af Stengelen; Blomster stilkene kjertelhaarede, 

 kortere end Blomsten. Bægeret halvt oversædigt, Frugtknudens 

 undersædige Del kjertelhaaret ligesom de ægformet ovale, budte Bæger- 

 blade. Kronbladene hvide, omvendt ægdannede, omtrent af Bæ- 

 gerets dobbelte Længde. Fleraarig; blomstrer i Juli — August. Va- 

 rierer (if. Wahlenb. Fl. lapp.) med lange, nedliggende Udløbere. 



P palmata Hartm. S. cæspitosa var. laxa Koch. Fr. Herb. 

 norm. fase. XIII n. 57. 6 — 7" høi med bredere, mere indskaarne 

 Blade, der ere beklædte med lange, bløde, flercellede Haar, mere grenet 

 Stengel og indtil 5 — 7 Blomster. Grenene ere forlængede, medens 

 de hos Hovedarten altid ere meget koi'te. 



I 



Udbredelse: I Birke-, Vidie- og Lavbeitet paa Klipper og mcUem Stene, 

 tem. alm. fra Gausta i Thelemarken (Bl.), Valdalen i Røldal, .59" 45' (Lin- 

 deberg) og de indre Dele af Hardanger (!) til Nordkap, 7l" 10', og Varanger 

 (Th. Fries); i Bergens Stift kun i de indre Egne og undertiden ned til Strand- 

 klipperne (som i indre Sogn!); østenfjelds sj. nedenfor Bartræernes Grændse, 

 men undertiden i Fjelddalene lige ned i Bygden (Laurgaard lOOO', Bæverdalen, 



