957 



FUMARIA Tournef. 



F. OFFTCINALIS L. Sp. 984. Gunn. Fl. N. n. 161. Hartm. 1. 

 c. p. 98. Hammer Monogr. p, 1. Lange 1. c. p. 511. 



Tegn. Sv. B. tab. 42. Fl. D. tab. 940. Hamm. 1. c. tab. 1. 

 Rclib. 1. c. fig. 4453 og 4454. 



Stengelen opret eller næsten klatrende ved Hjelp af de snoede 

 Smaabladstilk.e, Yg — 1' høi, grenet. Bladene finnede, med stilkede, 

 trekoblede Smaablade, Bismaabladene dybt 3-delte, mod Grunden kile- 

 formede med ofte lappet fligede Afsnit og aflangt lancetformede eller 

 linieformede, spidse eller budte og braadede Lapper ; Smaabladstilkene 

 undertiden bøiede eller snoede. Blomster ne kortstilkede, samlede 

 i mange - (omtr. 20 -) blomstrede stilkede Klaser, som ore mod- 

 satte Bladene og som i Frugttilstanden ere stivt oprette og forlæn- 

 ges noget. Dækbladene linieformede, hindeagtige, noget kortere end 

 Frugtstilkene. Blomster ne 3 — A.*" lange, violetrøde med mørkere 

 Spids, „sj. hvide." Bægerbladene violetrøde, ofte med grøn Nerve, 

 ægdannede, spidse, uregelmæssig taudede, Vs ^f Kronbladenes Længde 

 og smalere end dem. Frugten næsten rund, svagt knudret ryn- 

 ket, i Toppen afstumpet eller udrandet, indtrykt. Enaarig; blomstrer 

 i Juni — Juli. Blaagrøn, overalt glat. 



Udbredelse: Ugræs i Haver og Ågre alm. fra de sydligste Egne til de 

 nordlige Dele af Throndhjems Stift og h, o. h. gjennem Nordland indtil Thron- 

 denes, Lofoten (Norman), Senjen og Tromsø, 69" 40' (Bl.), fra Havet op til Korngrænd- 

 sen (omtr. 2000' eller lidt mere i det sydlige Norge). I de vestlige Dele af Bergens 

 Stift synes den at være meget sjelden ; i Sogn saa jeg den ei vestenfor Balestrand 

 og Vik; paa Øcrne sydfor Bergen gaar den dog ud til Havet (Norman), ligesaa 

 nordenfjelds. 



F. MURAIJS Sonder in Koch. syn. ed. 2 p. 1017. Hamm. Monogr. 

 p. 34. F. media Hartm. 1. c. p. 98. F. capreolata *media Fr. 

 Nov. mant. 3 p. 88 et S. V. Sc. p. 28. 



Tegn. Fl. D. tab. 2473. Hamm. 1. c. tab. 7 a. 



Exsicc. Fr. Herb. norm. fase. XV n. 30. 



Større end Foregaaende, fra hvem den desuden skilles ved bre- 

 dere Bladafsnit, mere faablomstrede Klaser, som tilsidst ere noget 

 slappe og ei stivt oprette, 5 — 6'^' lange Blomster, ved Bægerblade 

 som ere af Kronens Bredde og noget længere i Forhold til 

 denne end hos Foregaaende, samt endelig ved Frugten, som er næsten 

 eller ganske jevn, næsten rund men ei udrandet i Toppen. Enaarig; 

 bloAstrer i Juni — Juli. 



