-971 



Planten varierer i Størrelse, Beklædning, Bladenes Form og Ind- 

 skjæi'ing (undertiden alle helrandede). Af Varieteter mærkes: 



P glaberrima L. Turritis hirsuta glabra Fr. Herb. norm. 

 fase. IV n. 32. Overalt glat. Mellemformer mellem a og i^ findes. 



y crassior Wahlenb. 1. c. A. glastifolia Fr. Herb. norm. fase. 

 X n. 33. A. sagittata DC. if. Rchb. 1. c. fig, 4343 b. Haaret som 

 a, men grovere, med Va" brede, stærkere tandede, pilformig stengel- 

 omfattende Blade. 



Udbredclse: Paa tørre Bakker og Berge, alm. ø sten fj elds fra Skiens- 

 fjorden og Hvaløerne gjenncm Christiania og Hamar Stifter, fra Havet op til 

 Bartræernes Grændse og undertiden endog op i Birkebeltet, saasom ved Nystuen 

 paa Filefjeld, Gjendin, 3100—3300' o. H. (Bl., Moe); i Christianss ands, 

 Bergens og Throndhjems Stifter h. o. h., saasom ved Tvedestrand (S. 

 Lund), Grimstad, Arendal, Mandal (Bl.), Hjelmeland, i Suldal (Lindblom), men paa 

 Øerne sj., saasom paa Stordøen (Norman) og Mosterø (R. Hartman), ved Fure- 

 grændsen under Kvashovd i Hardanger (Sørensen), paa Voss (Bl.) og i indre Sogn 

 h. o. h. ud til Vik (i Urland til 2100', i Vik til 2900' paa Glimmerskiferne) !, 

 paa Svanø i Søndfjord (Myrin), i Ørskog eller Skodje paa Søndmøre (L Aasen), 

 ved Throndhjem, i Opdal og Drivdalen paa Dovre i Birkebeltet, ligesaa paa 

 Skruen i Rennebo (Bl.), i Stjordnlen (BIJ, i Skogti (J. W. Zetterstedt), i Snaasen 

 (Bl,), i Beitstaden (J. Landmark); i Tromsø Stift mangesteds, fra Rånen 

 (hvor den paa Ørtfjeld endog gaar op i Vidiebeltet)!, nordover til Skjervø (Nor- 

 man), Seiland (N. Lund), store Lærrisfjord (til eller over Birkegrændsen) og 

 Børselven i Porsanger, 70" 18—20' (Norman); paa de høieste og nordligste 

 Steder synes den (som flere andre Planter) gjerne at foretrække Kalk og løsere 

 Skifere, medens den under gunstigere klimatiske Forhold ei er knyttet til be- 

 stemte Bergarter. ^ glaberrima alm. paa Silurformationen vedChristi nia(Bl.)!, 

 ellers sj., saasom i Birkebeltet (paa Kalk?) ved Bævertun iLom(!); Y crassior 

 ved Christiania (Bl.) og paa Helgøen i Mjøsen (!). 



b. Sknlperno udstaaende. 



A. THALIANA L. Sp. 929. Gunn. Fl. N. n. 495. Hartm. 1. c. 

 p. 103. Lange 1. c. p. 495. Conringia Thaliana Rchb. Sisyra- 

 brium Thalianum Gay. 



Tegn. Fl. D. tab. 1106. Rchb. 1. c. fig. 4380. 



Stengelen spæd, 4" — 1' høi eller derover, glat eller nedentil 

 spredt haaret, opret, med noget udstaaende og stundom noget slappe 

 Grene, f a a- og f j ernt-b lade t. Rod bladene i Roset, omvendt 

 ægdannede, med korte, langhaarede Stilke, stjernehaarede, svagt tan- 

 dede eller næsten helrandede. Stengelbladen e faa og fjerntstaaende, 

 siddende (men ei omfattende), aflange, helrandede, beklædte med 



8* 



